197 



zessem, annál kevésbbé, mert az a kisérletem, 

 hogj' a foi-mula legkonibbi napját esetleg kor- 

 rigáljam, kivihetetlennek bizonyult. Márezius 

 )-")-ike ugyanis az 50-ik szélességi fokra nézve 

 tarthatatlannak látszik, ez a nap például a ma- 

 gyar alföldön, a 46-il,- szélesséfji fokon, a leg- 

 koKÍhbi érkezés napja. A horinowesi sorozatban 

 azonban ez a nap nem áll elkülönítve, tehát 

 mint rendkívüli adat nem küszöbölhető ki ; 

 márezius IG-ika 2-szer következik reá, IS-ika 

 3-szor, 20-ika 4-szer és i. t. Márezius 15-ét az 

 a körülmény teszi érinthetetlenné, hogy a mint 

 a formulát egyáltalában módosítjuk, az április 

 i)-án történt 39-szeres beérkezés még érthetet- 

 lenebbé válik, mint a milyen már amügj- is. 

 Evvel végződött vizsgálatom. 



Minthogy azonban épen a villás fecske-soro- 

 zat az, a melyet dr. Phazak J. P. nagyon beha- 

 tóan magyarázó jegyzetekkel kiséit s ez a jelen- 

 tős megtoldás sok meteorológiai elemet is tar- 

 talmazott, kértem dr. Prazak J. P. urat, en- 

 gedné meg, hogy munkáját átvizsgá'ás czéljá- 

 ból elküldhessem a mi tisztelt meteorológu- 

 sunknak, HEGTFOETnak, még pedig legfőképpen 

 a füsti fecskesorozatnak a kommentár alapiján 

 való meteorológiai megbirálása okából. 



Kiemeltem, hogy ebben az esetben a közép- 

 eurójjai vonulási sarkpont meghatározásáról 

 van szó, tehát kétszeresen szükséges a több- 

 oldalú és alapos bírálat. Dr. Peazak J. P. úr 

 rögtön beleegyezett s egyben kijelentette, hogy 

 minden kifogásra, a mely az illető közlésben 

 esetleg fölmerül, vagy a mely részemről már föl 

 is merült, teljes értékű magyarázattal fog szol- 

 gálni. Ez okból kérte a kefelenyomatot. 



Anélkül tehát, hogy Hegyfoky K. bírálatára 

 a saját eredményemmel befolyást gyakoroltam 

 volna, egyszerűen elküldtem neki a kéziratot. 

 Véleménye alább olvasható. 



A meteorologico-phaenologiai bírálatba be- 

 tekintve, már most is kijelentem, hogy dr. Prazak 

 J. P. úr művének további bírálatától és a kiadá- 

 sától elállók. 



j 3íbtd)liiíie ju füt)reii; umfoineljr, atc-. and) íev il>ev: 

 filli), bie "Aovmeí auf Den friiíjefteii Xaç\ ï)in 311 corri; 

 fiicrcn, fid) ak> miöiivd)füljrbar ermieê. 2)cr 15.-le 

 Wiäx^ fd)ciiit iiniiilid) für ben 50. 33riMtt\u'ab 1111= 

 íjaííbar; ber Toij ift 5. 4ì. für bie ungarifdje îicf-- 

 cbciic im 4(). ikeitegrabc ber frtìbcfte. :3ii ber 

 ©crie POH .'öotinoroeö ftebt jebodi bicfer iag iiid)t 

 ifoliert, fű bnjî er nie nufîerorbentlidics Tatuili 

 iiid)t eíimiiiíert tuerbeii faim : ee folijeu ii)iii ber 

 Iß.te mävi '2mai, bor IS-te -.^uial, ber 2n=te 

 4:iiial u. f. m. 



äBae aber biefeii 511 fi'ttben l.J.ltidr,^ abfolut ini^ 



( antaftbar iiiadit, ift ber llmftan^, Dajs fobalb bie 

 formel überbniipt niobifijievt luirb, ita^^ ;i'.t:fad)e 

 Eintreffen am 3. 3(pril nod) unerflärbarer mirb, 

 aie eê fdjon ift. Satuit eiibete meine ^^nlifung. 



2)a ober gcrabe bie Hirundo rustica-Serie fei= 

 teile bes $ervn 2^r. % %\ ^U- n 3 a f ungemein 

 eingefjenb eommeutiert mar, iiiib biefe und)tige 33ei: 

 gäbe aiidj febr inele ineteoroiogifdie tS'lemente eut; 

 Ijielt, erfud)le id) iberni 3)r. 3- 'V- "l^ v n ,5 « f eiuiuilli: 

 gen ju molleu, ha^ id; bie Sírbeit betjufs S)urcbfid)t 

 aucl) unfcrein üereljrten ÎOîeteoroiogen, § e g t; f f t; 

 überfenben bürfe, gaiij befonberê belaufe ber meteo: 

 roíogífdien lleberprüfung ber Serie ber 3íaud)= 

 fdjiualbe auf tìruiib beò (iomineiitarâ. ^d) betonte 

 tè, ba^ eê fid) I)ter um bie SBeftiinmiing bec miíteí: 

 europäifd)en "Viuote baubelt, bie luebvfeitige genaue 

 ''i-U-üfuiig alfo boppelt angezeigt ift. i^err 2)r. S. '^i. 

 ^srnjaf gab fofort feine (iinunHigniig nub fprad) 

 5ugieid) aus, allen Giniuenbungen, meldte fid) in 

 ber betreffenbell "^^ublifation ergeben foilten, ober 

 nieinevfeiti' and) fd)on ergeben Ijabvv, mit uoüfiäu: 

 biger 3lufflärung entgegentreten 311 uioüen. Sino 

 biefem ©ninbe erbat er fid) ben i^ürftenabjug. 



Obne nun auf Die '^iriifung burd) :^s- êegpfofi) 

 mit meinem 33efunbe eingeiüirft ju f)nben, über: 

 fanbte id; ifjin einfad; òaé 9)îaniiêcript nub laffc 

 nun fein ®utad)ten [)ier folgen. 



ííad) tïinfid;t6iial)nie biefer meteorologifd; \ú)á-- 

 nologifd)en 9îecenfion, fpredìc id) eo aber fdion bier 

 auê, baf; id) non einer meiteren ■iírüfung, foinit and) 

 noil ber i^erauogabe ber 'Jlvbeit beo iberni Tr. :^\ '•^s. 

 '^i r a 3 a Í Slbftaiib uebme. 



