1 '.t<s 



A csehországi madárvonulásról. 

 Irta : Hegyfoky Kabos. 



òlcbrr ùcn ÌlDgcl;uij in iÜöhmru. 



Dr. Pkazák J. P. űr, ürnitbologiai központunk 

 igen tisztelt főnökéhez vaskos kéziratot kühiött, 

 melyben a Csehországra vonatkozó vonulási 

 adatokat közlés végett bemutatja. Engem ért a 

 szerencse, hogy a kéziratot átnézés végett átve- 

 hettem ; és pedig azon oknál fogva, hogy a kös- 

 lini fecskevonulási adatok heterogén voltára a 

 meteorológiában elfogadott eljárás alapján 

 némi számtani műveletből következtetni jogo- 

 sítva éreztem magamat. 



Fecskevonulási tanulmányomban fájón érez- 

 tem hiányát annak, hogy hosszú sorozatokkal 

 nem rendelkeztem. Kapva kaptam hát az alkal- 

 mon, midőn most oly véletlenül Prazák kézira- 

 tában megleltem, mit akkor nélkülöznöm kellett. 

 Ha akkor 39 éves, most egy állítólag több mint 

 100 éves fecskevonulási, teljes sorozat állott 

 előttem. 



S minthogy épen ezen sorozat messze kivá- 

 lik a többi kéziratbeli anyag közül, főképen 

 ezzel kívánok foglalkozni. 



E hosszú sorozatot Pbazák családja s némi- 

 leg ő is jegyezte fel 1780-tól kezdve 1896-ig 

 bezárólag, még pedig Hoiinowesben, mely 

 nyugotról keletre tartó mély völgyben fekszik 

 213 méternyire a tenger fölött az északi széles- 

 ség 50° 18' s a Ferrótól számított keleti hosszú- 

 ság 33^36' alatt. ^^ 



Mielőtt e sorral behatóan foglalkoznám, szük- 

 ségesnek vélem előbb e sort magát bemutatni 

 azon következtetésekkel és megjegyzésekkel 

 együtt, melj'ekkel Pbazák kisérte. A római szám 

 a hónapot, az arab a napot jelenti. A négyféle 

 adat : 



a) = a füsti fecske megérkezett a majorsági 



udarou. 



b) = az utolsó költés. 



c) = eltűnt. 



(l) = 18()5-től kezdve a fötömeg elvonult. 



■tierr ÍDr. 3- ?^- ■'^^vd^df fcljidto au ícii í)oá)'- 

 ficetjrten 'inn-ftnnb imícrcr rniithologiídjcn (ientraíe 

 cin Dodmiinöicci ?3íaiiiiícri^it, iii uu'ldicm er bie 

 Satcn über ben iuniel,iUi] iHiljuiouo bctjufo 'JJiit-- 

 t[)citiuu5 üorfüljrt. i'íiv unu-be bie (Sl;re ju tíjeií i>a^ 

 iììamiicxìpt jur T)urd)|ul)t ,^11 [lefoiiimeii, unb ^iimr 

 aiiê bem ©niiibe, meií id) mid) beredjtiiit füfjítc, 

 nuf ©runb bee ii) ber l'ieteorologie acccptirte)i 

 ' 3>crfa[)re)iê ano einiiien matljematiídjenDperationen 

 auf bie .soeteroiU'iiitiit ber S^öoliiiev l'inçiat'i'n über 

 ben Sdììimlbonjniii ^n id)lie|ìen. 



33ei ìneineìn ©tnbiuni über den ©djiuaibenäug 

 füljlte id) íd)nier,^lid) ben llíangel, über feine (ancien 

 Serien ä" nerfüeien. .s?aftii} en^riff id) baljer bie 

 (äe[ei]en()eit, jelU im ^Kannfcriptc ^^rajáfé fo un= 

 oerijofft äu fiiibe)!, iüa5id)bama(o entbehren muf;te. 

 9Benn id) bnmals eine 39;idbrtçi,e Serie über ben 

 ©d)uuilben:iuiì befaf;, batte id) jetU eine anç^ebliàe 

 rnebr aló 100--jäl)rige, üollftänbige ©eric nor mir. 



llnb mei! iierabebiefe Serie baô übrige íJíateriale 

 bec Sianufcripteô fo fetjr übertrifft, miinfdje id; 

 mid) mit biefer befonberê ju befaffen. 



2)ieie Ian(3e Serie lunrbe non 'Çra'iaf'j Àamtlie 

 uiib einigermaßen and) non ibm felbft rierieid)net 

 non 17sO angefangen bio einid)liefîlid) IsUflunb 

 ,iiimr in .'Qorinomeë, meUteô in einem ihdi ííeften 

 nad) Often ftreid)enben tiefen 2l)ak ::îi:l m. über 

 ber 'JJÌeereobbbe unter 50^ Is' nbrblid)er ììreite 

 nub '.î:v- :]Ci' bftlid)er l'ange non Àerro liegt.* 



äieuor id) ìuid) eingebenb mit biefer Serie be- 

 faffe, I)alte id) eo für notl)iiienbig, bie Serie felbft 

 famt ben Sd)lnfifolgernngen nnb iV-mertungcn an= 

 äufül)ren, mit iiield)en ^^irajiif fie oerfnl). ^Tic romi; 

 íd)e Hnl)l bebentet ben '■IKonat, bie arabifàe ben 

 %a(\. Tie uiererleilHugaben fiub: 



a) = Slnfnnft ber ?l{aud)id)malbe ini 3Jìeierl)ofe, 



b) = (etite i^rnt, 



e) = t»erfd)iunnben, 



d) :^^ 31b3ug ber èauptiiuiffe non Isd.". ange- 

 faìigen. 



* A geogratìai fekvése voiiatko/.ó adatok szintéu * Die Saten libct titc iieoiivanhijdje ii'niìc flnimncii 



Pkaíák úr kéziratából valók. : ebeiifoUö au5 Sem ^JJlaiiiiicvipto Se.j çevrn '■]íxalát. 



