■JOl 



Az utolsó költés legkorábban esett meg: 

 Julius 10-én (6 ízben), leggyakrabban július 

 í2(J-án (33 ízben), legkésőbben augusztus áG-án 

 (1 ízben). Ennélfogva 41 napos ingadozás mel- 

 lett átlaggyanánt augusztus 6-ikát kapjuk, 

 mely adat azonban csak 8-szor fordul elő. 



Az őszi vonulás legkorábban szeptember 10-én 

 (1 ízben) történt, leggyakrabban szeptember 

 27-én (20 ízben); legkésőbben október 10-éu 

 (1 ízben). A szokásos képlettel kifejezett átlag: 

 szeptember 25 — 26-ik napja (31 napos ingado- 

 zás mellett) megközelíti a valót. 



Az utolsó 36 év alatt történt széhiuígljgyelés, 

 mely adatok azonban itt kimaradtak, a mellett 

 bizonyít, hogy a fecskék rendesen (19 ízben) 

 gyönge, meleg északnyugoti szél idején szoktak 

 megérkezni, legritkábban (16 ízbeni pedig déli 

 szél alkalmával. Oszszel (36 évi megfigyelés sze- 

 rint) mindig dél felé tűnnek el a fecskék, és 

 pedig keleti szél mellett (29 ízben), délnyugot 

 felé északi, nyugot felé északnyugoti, délnyugot- 

 dél (helyesen: dél-délnyugot) felé délkeleti szél 

 idején. Délnyugoti szél mellett sol a sem költöz- 

 tek el. 



A költés adatai a tehéviihtálóban levő fész- 

 kekre vonatkoznak. 



.\z őszi tömeges elvonulás megfigyelése a 

 Eacic mellett levő mocsaras rétre vonatkozik, 

 melynek sásán tömérdek mennyiség szokott 

 összegyűlni s jóllehet a helységben több magas 

 épület van. a füsti fecske soha sem száll arra. 

 .\ sásban számos seregély is tanyázik, melyek 

 a fecskékkel együtt fölemelkednek, de csak- 

 hamar újra leereszkednek. 36 éves megfigyelés 

 szerint soha ò óra előtt nem történt meg az 

 elköltözés. A nagy pontossággal történt följegy- 

 zésekből levezetett eredmény is fölötte érdekes. 



1. Az elköltözés órája az idő minőségétől 

 függ, tiszta időben koráblii, borult ég mellett 

 későbbi az elvonulás. 



2. Az óra a vonulás idejétől is függ — viszony- 

 lagosan : minél előbb elköltöznek a fecskék, 

 annál később kelnek iitra és megfordítva. 



3. Keleti szél idején legkésőbben szoktak föl- 

 emelkedni, legkorábban erős délkeleti szél mel- 

 lett, mi azonban csak háromszor történt meg. 



Legyen szabad még az úgyne^ezett pagonim 

 Brehmet illetőleg néhány szót ejtenem. Elég 

 gyakoriak s nem mindig öreg ö* d' , miként azt 

 a legnagyobb tekintélyek is úgy tartják. iV. ö. : 

 «Monograph of the Hirundiniila^," czímü czik- 

 ket Dr. R. B. Sharpé nagyszerű művében. Part. 



Aquila. IV. 



S)te kiUe 33nit wax nin frü^eíteii: 10. VII. 

 (6=!1iq[), am öf telten 20. VII. (33=inal); nm ípate= 

 ften 26. 3íii(íiift (Lmnll. Xaè 9)íittel roäre bei einer 

 41 î'age bctrai^enDcn ©ci)H)anf'nnç5 6. Vili., me[($eô 

 î'ntmn fidi aber mir sminai mioberbolt. 



Ter ÄierbftäucTi fanti ftatt : am seitlici;ften 10. 

 IX. (einmal!: am alleröftefteu 27. IX. (20:mai); 

 nm iväteften 10. X. i einmal). 2)aê burd) bie üblt(i)e 

 gorinel aiiègeredjnete 'üJiittel 25— 26. IX. (bei einer 

 ©djuianfnng non '.il Tagen) ftebt nal)e ber Sßiri-- 

 Hd)feit. 



Tie in Den leisten 36 :òal)ven notierlen 3öinbri(i= 

 taugen, öie bier anègelaffen lunvben, fpred)en für 

 bie 3lnnabme, bafi bie Sdiiualbeii geioölinlid) er= 

 id)einen bier bei einem fdimadieu, roarmen 9i3ß 

 (19:inal): am feltenften bei einem Süöioinbe 

 (16=mal)!! 3nuÇ>erbfte iierfdiunnften bie ®d)iiiaiben 

 fletè (nadi 36=jäbriger i^eobaditiingi gegen S beim 

 D ft : SBinCie 1 29.-mnl i : gegen £2!5 bei 9Ï orb mintie, 

 gegen SB bei íi o r b w e ft minöe, gegen 3'iöS bei 

 (SD:3Bintie. iki S2B nie meggeflogen. 



Tie a3nit nnirbe nadi Pen im Knbftalle befinö; 

 lidjen 9iefteni notiert. 



Ter ajiafjenabäng im overbite nadi Den odimalben 

 in bem Sìobre auf öer fnmpfigen Siefe bei 3ìaèic, 

 um eine iinglaublidie Slnjabl biefer Ííögel äufammen- 

 f'ommt: objUHir in ber Ortfdiaft mebreve bobt' ®c: 

 bäubc finb, tuevbenbiefelben non ben iKaudifdjuialbeu 

 nie benü^t. ^m 9ioljve fiiiD nntev Den 3d)ioaIben 

 5ai)treid)e Staare, bie mit auffliegen, balD fidi aber 

 uiieDer feljen. Tie I'lbingsftniibe nadi 36;jäl)riger 

 93eobnd)tnng mar nie früber, als 5 Uijr. iiid)t oline 

 ^ntereffe fiiiD and) folgenbe ans Den forgfdítig ge^ 

 fübvten 3hifieid)mmgen gefdiöpfte iTîefnftate: 



1. Tie 3(nftnudiftimDe viditet fidi nadi Dem 

 .'gimmel, loenn flar, fo fpiiter, bei bemblftem .'òim: 

 mei früher. 



2. Sie ift audi non ber 3eit beo S^nseè abliängig 

 — retatio: je ^^eitlidier bie Sd)iüalben iueg3iel)en, 

 befto fpnter treten fie Die 'Helfe au unD nmgefel)rt. 



:'.. 'iöeim C ft w i n D e erbeben fie fidi am fpbteften, 

 am seitlidifteu bei einem ftarfen S ü b = Oft, maé 

 nur 3;inal üorgetommen ift. 



(îs fei mir erlaubt nodi über Die fogenannten 

 pagorum 33vel)m ein '^iaar SBorte jn fagen. Tie-- 

 felben finb redjt Ijäufig, nur nidjt immer alte cfd", 

 mie mau andi bei ben gröbsten 9tuctoritaten bie 

 íüíeinnng fintiet. lisergl. in «Monograph of the 

 Hirundinid;eii, Diefem louiiDerbaren 2Berfc Des 

 gvofien Tr. 3Í. 58. ©Ijarpe, Part. XVI unb XVII.) 



"26 



