20:! 



Minthogy e 24 éves átlagok alig különböznek 

 (1'3 napnyira mindössze), megerősítik .a fen- 

 tebbi feltevést, hogy a normális (+1 napnyi el- 

 téréssel biro) átlaghoz aránylag kevés idő szük- 

 séges. 



Ezen bitünkben még inkább meg fogunk álhi- 

 podni, ha az egész 9G éves időszak átlagát szem- 

 ügyre veszszük, mikor is megyőzödünk, hogy 

 április ^l'-ìò Tíüiijára, esik az. 



Az absolut ingadozás, vagyis a két szélső 

 adat között mutatkozó különbség sem tér el 

 feltűnő módon egymástól, a mennviben tesz : 



1800—1823; 1824—1847 

 33 37 



Ámde az átlagos ingadozás, vagyis az éven- 

 kinti eltérés az időszak átlagától * már feltű- 

 nőbb vonásokat mutat fel s a második időszak- 

 ban csaknem kétszerte oly nagy, mint az első- 

 ben, íme : 



1800— IS 23; 1824—1847: 

 + 4-48 + 8-5Ô 



Ehhez képest a valószínű hiba is meglehetős 

 különbséget mutat fel, úgy, hogy a második 

 időszak szerint csaknem négyszer annyi ideig 

 kellene a megfigyelést folytatni, mint az első- 

 ben, hogy a megérkezés átlagát + 1 napnyi biz- 

 tossággal meglehessen határozni. Négy idősza- 

 kunkban ugyanis a valószínű hiba (V H) és a 

 normális átlaghoz szükséges évek száma (N,) a 

 következő : 



3íná)í)eiii bicfe 24=jaf;ri9eit üJíittel fauin biffericren 

 (.im ©aiiäoii mir um 1'3 Xaa,eì, iieftäticien fie bte 

 olicii eriuäbntc 3(iuial)me, baf3 jum normalen -Mittel 

 (mit einer 3Hm)eid}nng üon ± einem \iac\ci üer= 

 íidltniömőBifi fnrje ßcit erforberlid) ift. 



^n öieiein ©laulu'u mevben mir nod) mcl^r be= 

 ftärft, menu mir òai, Hüttel beè gatijen Dlj^jätirigen 

 3eitranmeQ in iìetradjt jiehen, œeld^eè, mie mnn 

 fid) über.^eni^en fann, auf ben 2.2.5:ton itpril fällt. 



X'ic abfohlte Sájroanfiinc; ober ber Untcrid)ieb3tr)i= 

 fd)eu bon ,^mei eïtremenS)atenroeiditaud) niiít anf^ 

 fallonb non einanber nb, inbem felber beträiit 

 maljreub : 



1S4S— 1871; 1872— 1895 alatt 



28 



39 



napot. 



i^incjeöon ^eiijt bio nüttleve ©d)roanfuiu3, oöer 

 bie jäi)rii(^e 2ltimeid)nnt^ nom ÏÏÎtttcl* bcs 3ßit= 

 rannicê fujon onffallenbeve '^üú,í unb beträcit im 

 äiueiten Zeiträume beinalie boppclt fo niet, als im 

 erften. iliämlid) miitjrenb : 



IS'1.8— 1S71; 1S72— 1895 alatt 

 + .5-62 ± 7-87 



I uapot tfsz. 

 Í înçic. 



rem enttprodienb meift and) ber TOû[)rfd)einlid)e 

 ^•eíiler einen ,ìiemlid|en Unterfd)icb auf, fo ätuar, 

 baf, man laut bem äroeiten ßeitroi'H'e bie Söeobadi: 

 tnni^ uuibrenb eineê beiuafie 4.-nmt fo langen i^át- 

 ranmeô fortfeljen nuifîte, alo lant bem erfteii, nm 

 òaè Wand ber Slnfnnft mit einer ©enanigfeit non 

 + einem îage beftimmen ju tonnen. îsn unfeveii 

 uier ßeiträumen finb ber matjrfdjeintidie 'Àel)lev 

 (W. F.) nnb bie ,3at)l (Nj) berjum normalen ïïliittel 

 erforberÎid)en Salire folgenbe im ,3eiti'"»'">-' ■ 



1800—1823; 

 VH; WF= + 0-81G3; 



N, 



14-65; 



1824—1847; ls48— 1871; 1S72—1S95 alatt 

 + 1-5561: +1-022S; ±1-4323 



53-26; 23 01: 45-12. 



A horinowesi sorozatot e szerint igen iifii/ii 

 fiiLíi átlaíjos eltére» jellemzi. A meteorológiá- 

 ban ily esetben vagy a homogenitás megszakí- 

 tására, vagy a megfigyelések nem teljesen meg- 

 bízható voltára szoktak következtetni. Helyén 

 van-e ez az ornithológiában, nevezetesen az 

 avifenologiában is : azt csak akkor leszünk ké- 

 pesek megállapítani, ha több állomás hosszú 

 sorozatát összevetnünk alkalmunk leend. 



Tie êorinoroefer ^íeiljenfolge ift balder burdi eine 

 l) d) g r a b i g e mittlere 31 b m e i á) u n g ája- 

 rafterifiert. ^n ber 9Jfeteorologie pflegt man in fol= 

 á)e\\ gälten entmeber anf eine Unterbred)ung ber 

 «Qomogenität, ober auf eine nid)t aűju Dertäfelidie 

 33eobad)tung ^n fdilieisen. Db bieô inolif and) in ber 

 Drnitljologie, immentlid) in ber 3lüipl)änologie am 

 "VUatje märe : ift man nur bann im ftanbe ä» beftim^ 

 men, menn man ©elcgenl^eit bätte, fange (Serien 

 mel)rerer ©tationen sn nergleidjen. 



V. ö. A(|iula II. (^I'. Hl s kov. lapját. 



* 35ctgtet(^e 1-il u. ff. 3. bes 11. Saljrg. bev A(|uila. 



26* 



