á(iO 



KISEBB KÖZLÉSEK. - KLEINERE MITTEILUNGEN. 



A biológiai jegyek használatáról. 

 Közli : Chkrnel István. 



Midőu a II. Nemzetközi Ornith. Kongresszus 

 a magyar tud. bizottság javasolta biológiai je- 

 gyeket * egyhangúlag elfogadta, azoknak fon- 

 tossága és értéke általánosan elismertetett. 



E jeg.yek először Frivaldszky J. uAves llini- 

 qariae« ez. művében lettek gyakorlatilag alkal- 

 mazva, tehát országos enumeráczióhan, helyi 

 faunákban pedig az 1890. évi madárköltözési 

 megfigyelések táblázatain. 



Azóta több év múlt el a nélkül, hogy az idő- 

 közben megjelent ornith. irodalomban azok 

 használata meggyökerezett volna. Ez a mulasz- 

 tás pedig igen sajnálatos, mert tagadhatatlan, 

 hogy a biológiai jegy rövidebben és világosab- 

 ban jelzi azt a viszonyt, mely valamely madár- 

 faj főbb életraozzanatai és azon földrajzi pont 

 közt létezik, a honnan felsoroltatott, mint a 

 szavakkal való, hosszadamas körülírás. 



E helyen tehát ismételten kérjük, hogy az 

 enumerácziós, faunisztikus irodalomban úgy, 

 mint az évi költözködési megfigyelések jelenté- 

 seiben a Kongresszus által elfogadott jegyek a 

 madárfajok nevei előtt feltüntessenek. 



Igen természetes, hogy a különféle földrajzi 

 pontokon bizonyos madárfajok nem kaphatják 

 azt a jegyet, mint az országos fauna egészében, 

 sőt a jegy évek szerint is változhatik némely 

 madárnál, a szerint, amint anmik előfordulása, 

 élete a rendes körülményektől eltér. De épen 

 ezen változások föltüntetésére kiválóan alkal- 

 masak a mi biológiai jegyeink és az adatok fel- 

 dolgozásánál is rendkívül könnyebbséget szerez- 

 nek az egyöntetű jelzésnél fogva, mely minden 

 leírásnál áttekinthetőbb, egyszerűbb. 



Hogy a jegyek használatát illetőleg minden 

 zavar távol essék, néhány i)éldát kívánok fel- 

 hozni. 



A Cohcmba oeuos országos jegye nálunk *^>, 



òllitr ùiE ï^ntocnùung ber bíologtsdic« ícídirn. 



inni St. (i I) e me I v. t!Í)enicl()ásn. 



911ci ^cr siuciti' intermit, ornitb. tioiuu'ojci ^ie 

 feitciiö Ses uiuv nnii'enfdiaftl. (ioiuité'c- in l'ditraçi 

 lU'l'tclIteii lno(oçiiid)cn .St'ifftt'" * ciuftimmioi aiuialjm, 

 univic icreii ÍLíiditicjfeit uni 2Bert allgemein an: 

 ei'fannt. 



Tiefe ,3^'icÍHMi unirDen ^aê erftemal in ly. v. Jvri: 

 t)aíío,ifi)'ö 'Jlk'rfe «Aves Huiigana'« — alfo in 

 einer iantiesfauuen^Enumeiation — praftifd) an^ 

 gemeiibet, in einer I'oealfaumi aber auf jenen 3:^alH't= 

 len, incldìe îiie ,;^uc;GbeDbad)tnnçien nom %ű)vc IS'.IO 

 ueranfdjaulidien. 



Seither fini mei)reve ^ai)rc iierftrid)en, oline íaf; 

 ber ©ebraudi biefer S^'icÍK"/ in ber jeitmeife erfdjie^ 

 neuen ornitb. Viteratur fejten À'iife flcfafìt batte. 

 i3Mefcô iserfäumnife it"t red;t ju befíaijen, benn nn- 

 leiuibar ift eô, bafî burái jene, baé îterbaltnifî ber 

 i'ebenòeridieiniiiu^en injenb einer iíoiielart ,íu bem 

 betreffenbcn gcocu^aplnfáien '^nnft, lum meldiem )"ie 

 aniicftítjvt mirb, fürjer unb fiaver be,^eid)net mirb, aís 

 bnrd) langete, burd) alíorte gegebene Unifdireibuug- 



3ln biefer Stelle geben mir babcr unferer ÌMtte 

 i'inôbnuf, bafo biefe burd) ben (iongrcfs ange; 

 nominenen ßeidieu in ben ennmeratiuen nnb fauni= 

 ftifdjen "Jlvbeiten, fomie in ben jälivlidien "Beriditen 

 über 3ngêbeobad)tnngen3iufnabme finben nnb jeper 

 $BogeIart i)orangefet<.t merben mögen. 



(i"ö ift natürlid), bafì an hm oerfditebenen geo^ 

 grapbifd)en '■^siinften einzelne S^íogelarten iiidjt ba5= 

 felbe 3cid)en mie in ber i'anbeôfaunn erhalten 

 tonnen : unb and) biefes mirb bei mand)em "ipogei mit 

 ben l^abren ucrfdiieben fein, je luutbem beffen l>or= 

 fonunen unb i'ebenâart non ben vegolmdfìigen iìev= 

 llciltniffen abmeid)t. llnfere biologifdien .ìeidien finb 

 aber gerabc jnr 'lH'ranfdjanlid)ung biefer 'ÌH-ninbc: 

 l'ungen befonbere geeignet ; nebftbei finb fie, bue 

 einl)eitlid)e '•lierfabren fid)ernb, einfadier, iiberfid)t= 

 lid)er, alo roaô iiinner für eine ik'fdiveibnng, wtè- 

 Ijttlb fie and) bei iiearbeitnng non Taten eine grofec 

 (£ríeíd)terung gcii)ät)ren. Tamit bei SInmenbnng biefer 

 Seidien ò>rrtnmer neriniebcn merben, mill id) einige 

 IHnfpiele anfuhren : 



Columba a-nas bat in ber Vanbeofauna bao 



*V. ij. Dr. Madarász Gy : Biológiai jogyclí a madár- j * ©. a. 2)v. Sul. SJiabarcife: SJiol. 3e'rt)e" fi'i' t''« '"'i)' 

 élet főbb mozzanataira. — Term. tud. közi. (Pótfüzet) | tigeren Sebeníerfc^eiiuuiflcn bev 4!ögel (Uugaviící)). — 

 1892. p. 145 157. Teiiu.-luil. Kózl. (Pótfü/.et) lS9á. j). 14.5 — 1.")7. 



