■2Cr2 



rakódik le és az árterületet (a ligeteket) termé- 

 kenynvé teszi. Olyan helyeken, hova az ár nem 

 juthat, a talaj homokos és terméketlen. 



Helyenként a terület mocsaras s a vizes és 

 mocsaras részek kiterjedése a száraz és nedves 

 évszakok szerint változik. A lapályok hosszá- 

 ban nag_yobbára (rdő, azután rétség, továbbá 

 szántó- és szőlőkertek vannak. 



Itt az uralkodó fa-faj a kocsános tölgy, sok 

 és ősrégi példányokban ; másodrendben a szilfa, 

 fekete- és ezüstlevelű nyárfa, kőris-, hárs- és 

 fodor-jávor. Cserjézete tömött s helyenként a 

 gyalog szederj szövevénye miatt áthatolhatlan. 

 Igazi eldorádója a rovarevőknek, különösen a 

 legjobb énekeseknek : fülemilének, poszátának 

 és sok nádi énekesnek. A vén fák az odúban 

 fészkelöknek legkeresettebb költőhelyeket ad- 

 nak. A rablók és szürke varjú a fáczánok vé- 

 delme érdekében szorgosan üldöztetnek. Ebben 

 az erdőben, mely mint fővadak, őzek s vad- 

 disznó számára szolgáló állatkert, nagyobbára 

 be van keritve, a madaraknak is meg van a kellő 

 nyugalma. 



A szokott fajokon kívül Lundenburg környé- 

 kén nagyobb számban fordulnak még elő : a kék 

 varjú, búbos banka, fehér gólya, kanalas rucza, 

 poczgém, karvalyposzáta és a uádi énekesek- 

 nek sok fajt számláló nemzetsége. Elég gyakran 

 még ritkábl) jelenségek is észlelhetők, mint fe- 

 kete gólya, vörösgém, bölönbika és mások. 



Az innen 20 kilométernj'i távolra fekvő kolaui 

 hegyek — kicsiben egy Lajta-hegység • — ■ az ő 

 romjaikkal és meredek sziklarészleteikkel ér- 

 dekesek, a mennyiben ott kövi-rigók s ezeken 

 kívül sok szarka fészkel ; lábaiknál, Eisgrub és 

 Lundenburg felé terjedelmes tavak vannak, a 

 melyek sok mocsári és vizi madárral vannak 

 megnépesítve. A nevető sirály és fekete szárcsa 

 ezer számra költ itt. 



A 40 kilométer távolra fekvő Kis-Kárpátokból 

 zsákmányra lesve nagyobb ragadozó madarak, 

 különösen sasfajok vonulnak át a vadban bő- 

 velkedő revierre. 



Hogy még sok vár a hivatottra, könnyen el- 

 képzelhető. 



Altalános vonásokban ezek volnának Lun- 

 denburg és vidékére nézve a legfontosabbak. 



ne(ierfcf)UHMiununiiôçie(net (bie Sliieii'i fo fruditbar 

 nindien. 3lii Stellen, mo tmâ iiodìumifer nid)t l)in= 

 fommt, ift Der 33obcn fnubig unb unfrudittmv. 



<SteIIeimieite ift baè Termin funipfig, unb bie 

 Stuôbehnuuç^ ber iiinfìer; unb Snnipfpartieen vid); 

 tet fid) nad) Pen trodenen ober naffen ^nljriviiuu'ii. 



Stinge ber 9{ieberuiujcn ift äumeift SBatb, Ponn 

 Söiefeníanb, loeitevliin ^-elb nnb SBein gärten. 



î'ie uovljerrfdjenbe 33aninavt, bie 2tieleid)e, ift in 

 Dielen, uralten ©renudnren nod) üort)nnben : unteti 

 georbnet foinmt vov 3íiifter, ©dituiivj; unb Silber^ 

 pnppel, Gid)e, Sinbe nwo Aflbniiovn. iTer U))ter)iind)é 

 ift bid)t, ftelleinneife bnrdj ÖronUieergcftrüpp nnpaf- 

 firbor genindit, ein iotti)veè ©tborabo für ^nfeften: 

 freffer, inôbefonbere bie beften Sänger )ine Viad)- 

 tigntl, Wra&nuiden uno oiele 9iol)vfttnger. Tie alten 

 ^Bannie geioäljven Oen >Mi£)[enbriUern loiiltonunene 

 iBnitftätten. Ta<ó íiaubjeng nnb bic 9febelfräl)e 

 luerben belaufe ,§epiiiiö fo" 5"'M'tnit'" ^Un^ »erfolgt, 

 ^snfoige beê gröfetentciís eiìigeplanften, nlô Tier^ 

 gorten für ^od);, Tarn-, ÎHdy- nnb @(i)iüarä: 

 u'ilb benn^ten 31>a[bec., haben bie 'ìUigei nnd) bie 

 nötige 3inl)e. 



Singer ben geTUöl)nlid)en (E"rfd)einungen foiiimen 

 in ber Umgebung non Vnìibeiibnrg in gröfjever 8^1)1 

 nod) nor bie iBlunrnrfe, ber íyiebeljopf, ber iiieijje 

 ©tord), bie Löffelente, bie fleiìie 9íoljrooniniel, bie 

 ©perbergrnènind'e nnb &ie artenreid)e ©ippe Oer 

 Sìohrfanger. 3lud) feltenere ©rfdjcinnngen loerben 

 geììug nnb oft beobudjtet, mie ber id)ninr^e ©tordi, 

 ber ^l>nrpnrveiher , bie grofje 3ìobrbonnnel uno 

 anbere. 



5Die non l)ier iO Eiloin. entfernten "íiolnner 

 33erge, ein Seitljagebirge im .sKeinen, finb burd; 

 itjre ifninen nnb fd)roffen Jvi'Ièpartien iìifoioeit 

 iiitereífnnt, nl5bort©teinrötbeln nnb anfîer biefen 

 oiek' (Sdftern niften ; an il)rein g-nfie breiten fid) 

 gegen (Siêgrnb unb Vnnbenbnrg grofse Teid)e am, 

 loetcbe non nielem ©innpf: unb SBaffergeflügei bc- 

 uölfert ioerben. I^anfenbe non l'ad)inöuen unb 

 fdnuarjen aöaffcrbühiu'rn brüten ()ier. 



3>on ben 4().sïilom. entfernten .«i^Ieinen .slarpatben 

 ftreid)en nad) 33ente fud)enb in bie iuilbreid)en 

 ^ieoiere größere "lianboögel, befonberê 3lb(erarleu. 



Taf? nod) 2?ie[e6 beò 33ernfenen barrt, ift leidit 

 crfiärlid). 



Tae loäre bne äiMdjtigfte über Vnnoenbnrg nnP 

 feine Umgebung, in großen ^üQen mitgett)ei(t. 



