2(;5 



ragaszkodik a hegység magasahb helyeihez, s 

 bármilyen kitár ássál legyünk is nyomában, 

 nem engedi magát onnan elriasztani ; mindig 

 nagj'on ügyesen tudta magát a meredek szikla- 

 tömbök hasadékaiban elrejteni, ahol feltétlenül 

 lehetének fészkelő helyei. 



FRn'ALDSzET JÁNosnak az «Aves Hungan'œ» 

 (1891.) czimü munkájában levő feljegyzések 

 szerint a liópiítlijet 1833. év februárjában, a 

 trencsénmegyei hegyekben mint átvonulót 

 találta Petényi J. Salamon : néhány példányt 

 más megyékben is ejtettek el. 



Besztercze melletti 0-Eadnáról az Észak- 

 keleti Kárpátok egy részét tevő radnai és láposi 

 havasoknak nagyobliára gömbölydedhegységeire 

 tett kirándulásunk alkalmával, 1801. nyarán 

 hiába nézegettem a hópinty után, azonban sze- 

 rencsés valék helyette, az Unökő aljáról, a szem- 

 ben emelkedő Koronjison (körülbelől 2000 m. 

 magas) a Gypuehis harbatus, Luv. ragadozófaj- 

 nak több példányát felrepültében látni. 



A jelen évben entomologiai és botanikai ki- 

 rándulásaim az Erdély és Oláhország határain 

 emelkedő Délkeleti-Kárpátokba vittek, hogy más 

 jelentékeny hegycsúcsok mellett a körülbelől 

 2500 m. magasan meredező Bucsecs hegyet 

 megmászszam. 



A Bucsecsnek erre az egész vidék által idő- 

 járás csinálónak tartott hatalmas kiemelkedésére 

 a különben szerfelett fáradságos felmenetelt 

 legkönnyebben Rozsnyóról — Brassó mellett — 

 kiindulva, a nialajesti szakadékon keresztül 

 lehet megejteni. Rozsnyóról egy, az elején vala- 

 mennyire járható szekérút vezet a nagy Füzes- 

 patakon felfelé, amely a völgyben az emelkedés 

 kezdeténél csak erős esőzések alkalmával, a sok 

 kőnek korhadása következtében látszik nehezen 

 szekerezhetőnek. 



A völgyen át két órai szekerezés után a hegy- 

 lábához, onnan általában meglehetős mere- 

 dek oldalon két óra alatt az eídő határvona- 

 lához, s újabb három óra alatt a tetőre jutunk. 

 Mindjárt az emt^lkedés kezdeténél ritka nö- 

 vényekkel találkozunk, mint a havasi mák 

 (Papaver alpinum var. ptireuaicum), továbbá 

 Ciiraea luteciaua, L. és Telekia speciosa. Bot. 



Az út mellett jobbkéz felől levő sztina- 

 (— pásztorkunyhó) nyújt egy italt. Mindig 

 erősen emelkedve Doroincum corcìifoliidit, St. 

 és Ranuiinilufí lamiginosiis, L. növényfajokkal 

 ékeskedő völgyeket érünk s azután utunk egy 

 hegycsuszásnál elhaladva az erdőn vezet tovább. 



Aquila. IV. 



©reii^c îieô sjol^imidjfee 5U bcmerfen. Sä[)e Ijiiiioit 

 cr nn ben í)öf)eren ©teHen beò ©eínrgeá unb fíifet jtd) 

 niid) bei eifviflitcin 3ittd)íud)en lűdit ucvtvciden ; or 

 lueiB fid) ftctê (ieíd)idt in i)tn Spalten fteitcr jenf: 

 red)ter At'loblödc ju üerbergen, roo nnbebíngt feine 

 I ííiftftatte id) üermntete. 



')iad) 3- n. A- V i n a [ b 6 f t)'ö 3Iuf,5eid)nnngen in 

 ben »Avts Hungariíe« ilS'.ll) ift ber 5djneefinf 

 ini Àebruar IS33 i» ïim ^ì^evcjen beê ^raicêéner 

 Gomitate burd) Sai. 3- 'l^ e t e' n ij i biirdijiobenb 

 an(-\etvoffen luorben, anc^ finb einjeine Gi-eniplarc 

 in anbercn (Soinitaten erlegt roorben. 



Sei bem SUifftiege, non îllt^Sîûbna bei ÌMftrit; 

 anê, auf bie nieift aie 3ïiinbgebirge fid) pväfen= 

 tirenbeii 9{obnaer nnb í'ápofd)ev íllpen, einem 

 3:eiíe ber ííorboft^Aavpatlien ini 33iftvil3=3iaHóber 

 Eomitat, fa() id) mid) im Sommer 1891 uergebüd) 

 nad) bem Sdjneefinf nm, wax aber ftatt beffeii fo 

 glndlid), oom ^uÍ3e ber 3neu(Slnl)l)orn)=Spi^e aus, 

 auf bem gegenüberíiegenben Eoronjiê (circa 

 2000 m. bod)) mebrere Gypaëtus harbatus Cu v. 

 auffliegen jii fel)en. 



Jsn biefem iy^'H'e fiibrten mid) entomo[ogifd)e 

 nnb botanifcbe (ÌTcnrfionen in bie auf ber ©reiv^e 

 jiuifd)en Siebenbürgen unb üinnuinien Hegenben 

 Süboft=SÍarpat[)en, nm aufeer anberen bebeutenben 

 ©ipfein, ben circa 2500 m. boben 33utfd)etfd) 

 (rum. Bucsecst jn bcfteigen. 



tî^ie bbcbft fdmnerige iöefteigiing biefer in ber 

 ganjen ©cgeiib ate JBettermacter geltenben mäd)= 

 tigen tSrbebnng beè 5öntíd)etfcb fami am leid)teften 

 1)011 Svofenan bei Kronftabt burd) bie ÌDialajefcbter 

 Sd)luc^t erfolgen. 5Bou SRofenau fü[)rteíue anfäng= 

 ila) einigermaßen paffierbare ?fa[)rftrafee im Xljal 

 bes grofien ÎBeibenbacbê anfmärte, loeldje nur bei 

 ftarfen aiegenguffen infolge ber nielen bcrabgeuui: 

 fdienen Steine im 2:i)a le vox bem beginnenben 3Uif= 

 fliege nid)t gut fabrbar erfcbeint. '?îad) ^ineiftünbiger 

 Àabrt im 2l)al\: fommt man jnm ílnfftieg, ber im 

 allgemeinen jiemlid) fteil in 2 Stunbeu jur S5annu 

 roud)egrenäe nnb in ferneren 3 Stnnben iuni ©ipfel 

 fül)rt. 



.§ier beim beginnenben älufftiege treten uns feU 

 tene ^ftaiijen mie 3típenmol)ii (Papaver alpinum 

 var. lìyrenaicum), ferner Circ;ea lutetiana L. 

 unb Telekia speciosa Bgt. entgegen. 



'^k red)ter e^anì) beê ÎBegeê liegenbe éirten^ 

 bel)aufnng (Stina) bietet ®elegent)eit ,ìn cinem 

 2:rnnf. 33ei ftetè ftarfer Steigung tommt man su 

 SBiefen mit Doronicum cordifolium, St., Ranun- 

 culus lanuginosus L., worauf ber 3Beg bei einer 

 iìergrutfd)ung lunbei in bem 'iluilbe meiterführt. 



;!4 



