28 



A Saxicnhi oeiiaiitlic lil()9-ben iiiaskùnt jelent- 

 kezik, mint 1910-ljeii. Kzt Weigolu lir szerint 

 a külső tényezők okozták, bár ennél a fajnál 

 is nauy szerepet játszik a vonulási ösztön. 

 Ha azonban a vonulás két fajnál ugyanazon 

 kél évbeU: a keltési időben e.iiyeriiöen folyik 

 le, mint pl. az Antlius triviálisnál és Eml)e- 

 riza hortulananál, úgy ez a belső faktorok hatá- 

 sának tudandó be. Külső tényezők: az időjárás, 

 a táplálékviszonyok stb.; belső tényezők: 

 a belső rátermettség, az öröklött ösztön. Ez 

 kissé különösen hangzik. 



Wmuoi,!) úr szerint az „exact" vonulási 

 kutatás legfontosabb része a vonulási görbék- 

 nek a megfigyelő állomás és a környék idő- 

 járásával a napi időjárási térképek alajijáu 

 történii összehasonlítása. Hogy mily nagy 

 perspektiva mutatkozik ebben, azt magának 

 W'kigom) úrnak szavaival adjuk a követke- 

 zőkben : 



„E mellett sok időjárási tényezőt kell figye- 

 lembe venni, a melyek nagyon különböző 

 módon hathatnak, a szerint, hogy milyen belső 

 helyzetben találja a madarat. így pl. egy 

 madár, a melyet vonulási ösztöne erűnek 

 erejével tovaűz, a mely azonban elöblj hosszú 

 időn át egy helyt maradt az ellentéles irányú 

 szelek miatt, végre mégis szél ellen fog 

 vonulni, bár akarata ellenére — vagy pedig: 

 más utat fog venni.' Nekünk tehát a jelzett 

 módon azt kell kutatnunk, hogy a két lehe- 

 tőség közül melyiket választja ; ezután az 

 időjárási térképek segítségével végre is meg- 

 állapíthatjuk útját.- Az időjárási térképeknek 

 ez a tanulmányozása a munka legnehezebb. 

 de egyben a legeredményesebb része. Feltéve, 

 hogy a legfontosabb mellékkörülményeket^ 

 ismerjük, gyakran egész pontosan megállapít- 

 hatjuk, hogyan jön egy megfigyelt erős vo- 

 nulás ' és merre fog haladni, hogy vájjon a 

 raj keskeny útvonalon vagy széles arczvonal- 

 bau haladt-e. Meg lesz állapítható, vájjon 

 egy madárfaj évről évre ugyanazon úton 

 vonul-e vagy nem. hogy vájjon tavaszszal 

 más úton vonul-e hazájába, mint a melyen 



' De hogyan jiiii ki a viliarln')! 'Ì II. Iv. 

 ' .Vlii;-Iia ton- sikerülni. 11. K. 

 • .Melyeket:'' II. K. 



^ ('saklififíy Weiijold úr csupán a .sríV irányát 

 fiíTVeli mei; és nem a lunnlàsél. H. K. 



faktoren.Saxicolaoenanthe zeigte sich im Früh- 

 jahr 1!)U9 anders als 1910. Das bewirkten, 

 sagt Herr Wrigold. die äusseren Faktoren, 

 obgleich auch bei dieser Art der Zugsinstinkt 

 eiue grosse Rolle spielt. Wrläuft aber der 

 Zug bei zwei Arten in denselben zwei JaJiren 

 zur Brutzeit gleich, wie bei .Vnthus triviális 

 und Emberiza hortulana. so ist dies als Wir- 

 kung der inneren Faktoren anzusehen. .Äus- 

 sere Faktoren sind : die Witterung, die 

 Nahrungsverhälmisse usw. : innere Faktoren : 

 die innere Veranlangung, der ererbte Instinkt. 

 Das klingt etwas sonderbar. 



Der wichtigste 'l'eil der .\rbeit bei der 

 exakten Zugserforschung ist nach Herrn Wei- 

 Goi.i) : der Vergleich der Zugskurven mit der 

 Wetterlage des Beobaclituugs(U'tes. sowie der 

 grossen Umgegend laut den täglichen Wetter- 

 karten. Welche riesenhafte Perspektive sich 

 angeblich hier darbietet, möge mit den Worten 

 des Herrn Wriooi.t) selbst wiedergegeljen wer- 

 den. Kr schreibt : 



„Dabei sind eine grosse Menge von Wit- 

 terungsfaktoren zu berücksichtigen, die wieder 

 ganz verschieden wirken können, je nachdem, 

 in wt^lclieni inneren Triebznstande sie den 

 N'ogcl aniretfeii. So wird ein Vogel, den sein 

 Zugsinstinkt mit .\llgewalt wegtreibt, der sich 

 aber erst lange durch widrige Winde aufhalten 

 Hess, schliesslich doch gegen diesen Wind 

 ziehen, obgleich höchst widerwillig — oder 

 aber : er wird einen anderen Weg nehmen.^ 

 Wir müssen also auf dem geschilderten Wege 

 zu ermitteln suchen, welche der beiden Möülich- 

 keiten er wählt, darnach können wir an der 

 Hand der Wetterkarte schliesslich seinen Weg 

 bestimmen.'' Dieses Studieren der \\'etterkarten 

 ist das schwerste, aber auch erfolgreichste 

 Stück Arbeit. Die Kenntnis der hauptsäch- 

 lichsten Nebenbedingungen ■' vorausgesetzt, 

 kann man öfter ganz genau verfolgen, woher 

 ein beobachteter starker Zug kam' uml wohin 

 er gehen wird, oli er auf schmaler Strasse 

 oder in breiter Front wanderte. Wir werden 

 ermitteln, ob eine \'ogelart alljährlich den- 

 selben Weg einschlägt oder nicht, ob sie im 

 Frühjahr auf anderen Wegen der Heimat 



' Wii' kommt ei- aber aii.s dem Sturm lieiaus ? 

 • Wild kaum gelinfteii. 

 ^ Welche? 



' Herr Wiîiooi.n beobachtet aber nur die Kich 

 tuii",' dos Windes, nicht aber jene des Zuges. 



