csillagos éjszakánk volt, nem vettünk észre 

 semmit sem." „Csak szept. 12/13-nak sötét 

 éjjelében kelet felé Svédország déli részéig 

 egészen gyenge NE szél lengedez, tehát 

 bizonyára ismét erős a vonulás, csakhogy 

 nem vettünk észre mindent („gyenge vonulás" 

 van jegyezve)." A 143. oldalon: „Csodálatos, 

 hogy (i meleg nijugatenrópai parti regiokon 

 ìiiilijen korán cess újra északi irányi a pa- 

 csirtii ronulásn. Midőn január 2-án éjjel min- 

 denütt (t. i. a délnyugati irányban : Hollandia 

 Ijan, Észak-Franciaországban, Spanyolország- 

 ban, a La Manche csatornán, délkeleti Angliában) 

 a SW-1^— ő szél először adott alkalmat a 

 vonulásra, el is csalogatta a pacsirtákat, hogy 

 hazafelé vonuljanak. Éjjel itt (Helgolandon) 

 sok nagyon magasan vonulót hallottunk". 

 „Január 26/27. éjjelen nagy területen az egész 

 délnyugoti belföldön SW-l szél] fújt Hel- 

 goland felé ... E kedvező alkalommal bizo- 

 nyára nagy tömegek érkeztek Spanyolország- 

 ból." A 171. oldalon: „Okt. 22/23. éjjelén 

 világitótornyainkon semmit sem észleltek, mert 

 sehol sem volt az ég egészen elborulva. A szél- 

 eloszlási helyzet: csupa keleti, nem tiilerős 

 széllel, valóban ideális egy helyzet". 



Feltűnő lehetett, amint föntebb említettem is 

 (pag. 28), hogy Weigold úr mikép állapítja meg 

 az időjárási térképek alapján a vonulást. A 

 közölt idézetek alapján azonban minden a 

 legteljesebben egyezik. Az időjárási térképek 

 alapján tehát megállapitható a madárvonulás 

 útja — persze csak Weigoi.d úr hite szerint. 

 A valóságban azonban a viszonyok kissé más- 

 ként alakulnak. 



Hol találjuk a bizonyítékát annak, hogy a 

 vonulás északkelet felől jön. a mikor Helgo- 

 landon északkeleti szél fúj vagy annak, hogy 

 délnyugati szélnél délnyugatról jön? Hiszen 

 a helgolandi szélviszonyok, Weigold úr szerint 

 (II. évi jelentés pag. 133) távolról sem mindig 

 azonosak a belföld azon pontjának szélviszo- 

 nyaival, a honnan a madár jött. Valamely 

 madár, ha szeles időben vonulhat, Helgolandra 

 északról és délről, nyugatról és keletről egy- 

 aránt megérkezhetik, ha ott északkeleti vagy 

 délnyugati szél uralkodott. Éppen igy állhat a 

 dolog, ha Finnország és Helgoland között 

 az egész vonalon északkeleti, Spanyolország 

 Aquila XIX. 



Mengen gezogen, da wir aber Sternhimmel 

 hatten, konnten wir nichts davon bemerken." 

 „Erst in der Nacht zum 13. (September) wird 

 es wieder mal finster, es weht nach Osten 

 zu bis Südschweden ganz schwacher NE, also 

 sicherlich wieder starker Zug. nur bemerkten 

 wir nicht alles (..schwacher Zug" notiert)." 

 Seite 143: -Es ist erstaunlich, ivie früh in 

 der warmen icesteuropilischen Küslenregion 

 der Lerclienzug sich wieder nordwärts wendet. 

 Als in der Nacht zum 2. Januar überall (d. h. 

 in südwestlicher Richtung : Holland. Nord- 

 frankreich, Spanien, Kanal. Südostengland) 

 S^^'-^— '"J die erste Gelegenheit bot, Hessen 

 sich schon die Lerchen verlocken, heimwärts 

 zu ziehen. In der Nacht wurden hier (auf 

 Helgoland) viele sehr hoch ziehend gehört." 

 „In der Nacht zum 27. (Januar) wehte auf 

 weite Strecken hin im ganzen Binnenland SW- 

 wärts Südwestwind etwa in Stärke 4 auf 

 Helgoland zu ... Es werden grosse Mengen 

 mit der günstigen Gelegenheit von Spanien 

 her gekommen sein." Seite 171 : „In der Nacht 

 vom 22 — 23. (Oktober) wurde an unseren 

 Leuchttürmen gar nichts gemerkt, da nirgends 

 ganz bedekter Himmel war. Die Windlage ist 

 mit lau; er östlichen, nicht zu starken Winden 

 ideal." 



Es konnte auffallend sein, wenn oben (S.. 28) 

 dargetan wurde, wie der Zug laut den Wetter- 

 karten durch Herrn Weigold bestimmt wird. 

 Nach den angeführten Stellen aber findet man 

 alles in bester Übereinstimmung. Laut den 

 Wetterkarten kann man also den A\'eg des 

 Vogelzuges bestimmen, freilich nur nach dem 

 Glauben des Herrn Wkigolu. In Wirklichkeit 

 werden sich aber die Verhältnisse doch etwas 

 anders gestalten. 



Wo findet man die Beweise dessen, dass 

 der Zug von Nordosten her kam, wenn in 

 Helgoland Nordostwind weht ; oder dass er 

 bei Südwestwind von Südwesten her kam? 

 Sind ja doch die Helgoländer Windverhält- 

 nisse, wie Herr Weigoi.d sagt, (II. Jahresb. 

 S. 133) lange nicht immer identisch mit denen 

 an der AhßugssteUe, im Biiinenlande. Ein Vogel, 

 wenn er überhaupt bei windigem Wetter ziehen 

 kann, kann ebenso von Norden als Süden, 

 von Westen als Osten auf Helgoland ankom- 

 men, wenn dort nordöstliche oder südöstliche 

 Strömung herrschte. Eben dies kann der Fall 

 sein, wenn auf der ganzen Strecke zwischen 



