36 



köcetkezlciései szerint iiiiiidkét raj kli. Finn- 

 országból, teliát NE. iránvból jött. 



Ugyan mire tániaszkodnak ezek a kövrl- 

 kazMési'k'í' Az idójárási térképek adataira. 



190!)-l)en iHivember 11 — li*. éjjelén Helgo- 

 landon erős niadárvonnlás folyt le. „Az erdei 

 szalonka is tömegesen vonnlt" (I. évi jelentés 

 pag. 81t.). .\rra a kérdésre, liogy miért vonnlt 

 ennyi szalonka és honnan .jöttek, Wekiülu lir 

 igy válaszol (pag. 90.). „Keletről semmiesetre 

 sem, északkeletről, a déli fekvésű szárazföldi 

 nyelvekről sem. Ez már régóta valószínű volt. 

 HelgoUiiuii .s.taloiikáinkiiak minden hi.toiii/injal 

 Srrd- és Fiiinnrsíái/ból kell jönniök." Ezt az 

 állítást az időjárási helyzetből következteti. 

 Ezen a vidéken ugyanis november 11 — 12. 

 éjjelén a barometer erősen sülyedt, Svéd- 

 ország keleti és Finnország középső részén 

 havazott, 11-én este kedvező gyenge keleti 

 szél kezdett fájni „Mindez mondja WniGoi.nnr 

 — együttvéve indíthatta meg és okozhatta a 

 szalonkák litrakelését Svéd- és Finnorszás-ból." 



Az könnyen megérthető, hogy rossz idő, 

 havazás és a talaj fagyása elpusztítja a 

 szalonkák táplálékát s arra kényszeríti őket. 

 hogy útra keljenek ; de az már nehezebiten 

 érthető meg, hogy a szalonkák ugyanazon 

 éjjelen jelenjenek meg Helgolandon, a melynek 

 folyamán az időváltozás Délsvéd- és Finn- 

 országban beállott. Nincs tehát bebizonyítva, 

 sőt nem is valószínű, hogy a szalonkákat a 

 november 11 — 12. éjjelének kedvezci gyenge 

 keleti szele vitte volna legottaii Finnországból 

 Helgolandba. Az az állítás tehát, hogy azt az 

 útirányt az időjárási térképekről csaknem egye- 

 nesen leolvashatjuk, minden alapot nélkülöz. 



1910 október 28 án (II. évi jelentés pag. 

 73.) száraz idő mellett a hőmérséklet Archan- 

 gelskben, Finnországban és Szentpéterváron 

 — 1, sót — 4°-ra szállott le. Október 29-én 

 azonbau újra meleg van, csak Archangelsk- 

 ben 4°. „29 — 30. éjjel újra leszáll a 

 hőmérséklet, Skandinávia északi részén még 

 sokkal hidegebb van, a thermometer hirtelen 

 esik, úgy hogy .81-én reggel Finnországban 

 — 5, sőt —7°, Archangelskben — 10", Hapa- 

 randában — 12°, Svédország déli részén ■ — 1 

 és — 2° észlelhető, e mellett azonban, helyen- 

 ként már tegnap óta hó is vau Szentpéter- 



nucli seinen Folf^erunt/dìi alle Ijeidr /iige 

 etwa von Finnland her. also aus NE kamen. 



Auf was stützen sich denn diese Folge- 

 rungen V .\nf die Angai)en der Wettorkaiten. 



Im ,l:iliri' 1909 kam nachts zwischen dem 

 11. und 12. November ein starker Vogelzug 

 auf Helgoland vor. „Auch die Waldschnepfe 

 zog in Massen." (I. Jahresbericht. S. (S'.l). Auf 

 die Frage, weshalb so viele Schnepfen zogen 

 und woher sie kamen, gibt Herr Wi;ii;ui,u fol- 

 gende .Uitwort S, 90: „Aus Osten bestimmt 

 nicht und auch aus Nordosten nicht aus den 

 südlicheren Festlaudsstrichen. Das war schon 

 längst wahrscheinlich, l'nsn-e Hrlf/ohntil'-r 

 Scìmepfeìi. müssen jedi-n falls ««»■ Seh íreden 

 und Finnland kowiiicn." Diese Behauptung 

 wird ans der Wetterlage gefolgert. Es sank 

 nändich in dieser Gegend vom II. zum 12. 

 November stark das Barometer, in Ostschwe- 

 den und Mitteltinidand fiel Schnee, am 11. 

 abends stellte sich günstiger, schwacher öst- 

 licher Wind ein ...\11 das mag den .\id'bruch 

 der Schnepfen in Schweden und Finiüand ver- 

 anlasst haben", sagt Herr W^f.igoi.u. 



Dass schlechtes Wetter, Schnee und Ge- 

 frieren des Bodens imstande ist die Nahruug 

 der Schnepfen zu vernichten, mithin sie zum 

 Autbruch zu zwingen, ist wohl einleuchtend ; 

 dass aber die Schnepfen in derselben Nacht 

 in Helgoland erscheinen, in welcher der Wet- 

 tersturz in O^^tschweden und Finnland auftrat, 

 ist schon weniger einleuchtend. Bewiesen ist 

 es also nicht, ja nicht einmal wahrscheinlich 

 gemacht, dass der günstige Ostwind von gerin- 

 ger Starke sie in der Nacht zum 12. Nov. 

 aus Finnland Üui;s nach Helgoland hinüber- 

 geführt hätte. Die Behaiiptuug also, dass mau 

 diese Reise aus den Wett'.n-karten fast direkt 

 ablesen kann, entbehrt jeder Stütze. 



Im Jahre 1910. (II. Jahresbericht. S. 73) 

 tiel, am 2S. Oktober die Temi)eratur bei trocke- 

 nem Wetter in Archangelsk, Finnland und 

 Petersburg bis auf — 1. ja — 4 Grad. Am 29. 

 Oktober aber ist es wieder warm, nur Ar- 

 changelsk hat noch — 4°. „In der Nacht zum 

 30. wird es wieder kälter, in Nordskandiua- 

 vien viel kälter, das Thermometer fällt aber 

 nun rapide, so dass wir am 31. früh in Finn- 

 land — 5 bis — 7°, in Archangelsk — 10°, in 

 Ilaparauda — 12°. in Südschweden — 1 und 

 —2° haben, dabei aber, zum Teil schon seit ge- 

 stern, iSchnee von Petersburg durch ganz Finn- 



