44 



I. Dunántúli dombvidék. — Hügelland jenseits der Doníiii. 

 II. Kis (nyugati) Alföld. — Kleine (westliche) Tiefebene. 



III. Nagy Alföld. — Grosse Tiefebene. 



IV. Keleti hegyvidék. — Östliche Erhebung. 

 V. Északi hegyvidék. — Nördliche Erheburtg. 



Minden región belül külön-külön, délről 

 északnak haladva az adatokat fél szélességi 

 fokot felölelő zónákba soroltam; a zónákban 

 az irány nyugatról keletnek tart. A fél-fokos 

 északnak haladó szélességi övekkel oliminál- 

 ható az északi szélesség késleltő hatása. 

 A már így rendezett anyag — a csupán a 

 feldolgozóra jelentőséggel bíró ziniális beosztás 

 külön megjelölése nélkül — az, a mi e jelen- 

 tés zömét teszi. A velünk közölt megjelenési 

 napok közül a legkevésbbé valószínűeket tel- 

 jesen elhagytam ; azok, a melyek kevésbbé 

 valószínűek, cursiv írással vannak szedve és 

 számításba nem vétettek. 



A megjelenési nai)ok abszolút értékei össze- 

 adva és az adatok számával elosztva, adják 

 a regio, illetve az országos középnapot ; ezt 

 egybevetve a történeti középuappal : állapít- 

 hatjuk meg a vonulás jellegét. 



A fészek vagy fészektelep elfoglalására 

 vonatkozó adatokat ezúttal is zárójelben és 

 „f" betűvel ellátva az első érkezésre vonat- 

 kozó adat mellé helyeztem. így pl. Scolojmx 

 rusticola-néd a „Mart. 9. (10. f.) Bolhó" adat- 

 nál „Mart. 9.'" jelenti az első érkezést, „(10. 

 f.)" i)edig a fészek elfoglalásának idejét. 



A vonulási anyagban közölt 154 megfigyelt 

 madárfaj közül a vonuló fajok száma 180. 

 Legtöbb adatot a füsti fecskéről (llirundo 

 rustica L.) : 647 és a kakukról (Cuculiis 

 canorus L) : 637 kaptuk. Régi megállapodás 

 szerint csupán azon fajok érkezési középnapját 

 számítjuk ki, a melyekről legalább négy 

 adatunk van. Ez évben négynél kevesebb 

 adat szólt a 130 vonuló faj közül 44 fajról ; 

 a számitásnak alávetett fennmaradó 86 faj 

 közül a jelentésem végén közölt vonulási 

 naptár adatai szerint 



Innerhalb jeder Region habe ich die Daten, 

 von .Süden nach Norden schreitend, in j'e 

 einen halben Breitengrad umfassende Zonen 

 eingereiht; in den Zonen ist die Richtung 

 westöstlich. Durch .diese Einteilung konnte 

 von der verspätenden Einwirkung der wach- 

 senden Breite Abstand genommen werden. 

 Das schon so geordnete Datenmaterial Ijildet 

 den Hauptteil meines Berichtes; die .Anfüh- 

 rung der einzelnen Zonen ist unterbliclien, 

 da diese nur für den Bearbeiter von Wichtig- 

 keit ist. Von den uns eingesendeten Ankunfts- 

 daten habe ich jene, welche auf Wahrschein- 

 lichkeil gar keinen Ansprach haben, ganz weg- 

 gelassen; diejenigen, welche einigermassen 

 wahrscheinlich sind, wurden mit Kursivsciiriff 

 gedruckt und nicht in Rechnung gezogen. 



Die Summe des absoluten Wertes der An- 

 kunftsdaten dividiert durch die Zahl der Daten 

 gibt den Mitteltag der Region, resp. des Lan- 

 des. Der Charakter des Zuges wird so be- 

 stimmt, dass man den Landes-Mitteltag mit 

 dem historischen Mitteltage vergleicht. 



Die auf die Besiedelung des Nestes oder 

 der Nestkolonie bezüglichen Daten habe ich 

 auch diesmal inter Parenthesen! und mit dem 

 Buchstaben ..f" (f = fészkel, d. h. nistet) 

 bezeichnet und neben das Datum des ersten 

 Erscheinens gesetzt. Bei Seolopnx z. B. be- 

 deutet ..Mart. 9. (10. f.) Bolhó" der it. März 

 den .Ankunftstag, der 10. März das Besiede- 

 lungsdatum des Nestes. 



Unter den im Frühling 1911 beobachteten 

 154 Vogelarten waren 130 Arten Zugvögel. 

 Die meisten Daten erthielten wir über die 

 Rauchschwalbe (Hirundo rustica L.) : 647, 

 und über den Kukuk (Cuculus canorus L) : 

 637. Laui älterem Gebrauche werden nur die 

 Mittel jener .Arten ausgerechnet, von welchen 

 wir mindestens 4 Daten besitzen. Im Berichts- 

 jahre erhielten wir Ankunftsdaten über ins- 

 gesamt 130 Zugvögelarten, von denen jedoch 

 44 Arten in weniger als vier Fällen beobach- 

 tet wurden ; von den restlichen 86 Arien er- 

 schieuen laut dem am Ende meines Berichtes 

 mitgeteilten Z ugskaleii d er 



