Clarke szerint : , nincs Európában vonulási 

 czélra jobb megfigyelési pont") — mégis csak 

 hat napot töltött ott. „mert — irja — a kém- 

 kedés gyanújába esett" és jobbnak tartotta 

 a kutatást abbahagyni. 



E pontoknak laza territoriális összefüggése 

 miatt, a mely nem engedi meg a progressio 

 és regrcssio megállapítását, nem is vonhatók 

 a megfigyelésekből fontosabb tételek magára 

 a vonulásra. 



Szemlénk tanúsága az, hogy bármily érté- 

 kesek legyenek is E.-Clarkr faunistikai és 

 ornithogeographiai eredményei önmagukban 

 véve : az ornithophaenologiaiak, különösen a 

 vonulás egészének szempontjából, de a haladás 

 szempontjából is, semmit sem nyújtanak. 



..Recensio eritica automatica" czimü, a 

 londoni nemzetközi kongresszus elé terjesz- 

 tett (1905) dolgozatomban' különben a követ- 

 kezőket írtam Eagle- CLARKE-nak az Eddy stone 

 világító tornyon tett megfigyeléseiről beszá- 

 moló híres közleményéről :^ „ . . . his volun- 

 tary exile on the Eddystone Lighthouse, to 

 study the nightjihases of Migration, has yielded 

 absolute phaenological residts? But even if 

 it had the results are only of local importance'' . 



Itt áll meg érvénynyel Hegypoky Kal)Os 

 meteorológusunk szava, a melyet mottóként 

 dolgozatom élére tűztem és itt megisniétlek : 

 „A vonulás lefolyását, egy pontra vonat- 

 kozólag, folytonos megfigyeléssel megállapít- 

 hatjuk; azonban, hogy a vonulás hol és 

 miért indul, hol végződik, mely úton folyik 

 le: ez az a problema, a mely még meg- 

 oldásra vár"} 



E tételéből következik, hogy az Eaqle-Clarkb 

 által is követett módszer minden eredménye 

 tisztán az adott pont adatanyagát állapította 

 meg, esetleg gyarapította, anélkül hogy a 

 vonulás lefolyását még a legközelebbi ponto- 



' Herman 0. : „Recensio eritica automatica of the 

 doctrine of Bird Migration". Budapest, 1905. 



• Eaglb-Clarke Wn.LiAJi: „A month on the Eddy- 

 stone. A study in Bird Misration. Ibis, Aiuil 1902, and 

 .Studies in Bird Migration II ; at the Kentish Knock 

 Lightship in Autumn of 1903. Ibis 1904, p. 112—1-12. 



" HeoyfokyK. : „Hogyan kellene a madárvoniilást 

 kellő pontossággal tanulmányozni.' az Aquila jelen 

 kötetében. 



,es gibt in Europa keinen besseren Beobach- 

 tungspunkt für den Zug"), brachte er aber 

 nur sechs Tage dort zu, „weil wir — sagt 

 er — unter den Verdacht der Spionage ge- 

 rieten und es für besser erachteten die For- 

 schung aufzugeben". 



Bei dem territorial losen und lockeren Kon- 

 takt dieser Punkte, welcher eine Bestimmung 

 der Progression oder Regression nicht zulässt, 

 können auch keine vollwichtigen Lehren auf 

 den Zug gezogen werden. 



Das Resultat dieser Revue ist, dass so 

 wertvoll und wichtig auch die faunistischev 

 und ornithogeographischen Ergebnisse für sich 

 sind : die ornithophaenologischen besonders 

 für die Gesamtheit des Zugproblenis und ins- 

 besondere für die Progression nichts bieten. 

 Ich habe übrigens in meiner Schrift, der 

 ,,Recensio critica automatica", welche ich dem 

 Internationalen Ornithologischen Kongress in 

 London (1905) vorlegte, ' über die berühmte 

 Schrift Eagle- Clarkes, über seine Beobachtung 

 auf dem Leuchtturm von Eddystone'- be- 

 merkt: „ . . . his voluntary exile on the Eddy- 

 stone Lighthouse, to study the nightphases 

 of Migration, has yielded absolute phaeno- 

 logical results ? But even if it had the results 

 are only of local importance" . 



Hier gilt voll und ganz das Wort unseres 

 Meteorologen J. Hegyfoky, welches ich auch als 

 Motto vorangestellt habe und hier wiederhole : 

 „ Den Verlauf des Zuges können wir mit 

 ununterbrochenen Beohachtungen für einen 

 gegebenen Punkt wohl bestimmen; das je- 

 doch: wo und warum der Zug beginnt, wo 

 er endet, auf welchem Wege er verläuft: das 

 ist das Problem, welches gelöst werden muss" } 

 Aus dem Satz folgt, dass alle sogenannten 

 Ergebnisse, auch der von Eagle-Clarke be- 

 folgten Methode, bloss das Datenmaterial für 

 den gegebenen Punkt bestimmten, eventuell 

 vermehrten, ohne den Verlauf des Zuges schon 



' 0. Herman : „Recensio critica automatica of the 

 doctrine of Bird Migration". Budapest, 1905. 



' Eagle-Clarke, William: „A month on the Eddy- 

 stone. A study in Bird Migration. Ibis, April 1902, 

 and „Studies in Bird Migration H : at the Kentish 

 Knock Lightship in Autumn of 1903". Ibis 1904, pag. 

 112-142. 



' Heovfoky J. : ,,Wie der Vogelzug „exakt" zu 

 (erforschen wäre." im gegenwärtigen Bande der 

 Aquila. 



