157 



a barázdabillegetőé alig különbözik a nyugoti 

 vidéken és a Nagy- Alföldön. 



Ha a KI. táblázaton bemntatott 11 — 13 éves 

 adatokból szabad általános következtetést 

 vonni, úgy mondhatni, hogy az 1 — 6. számú 

 fajok egyszerre jelennek meg a nyugoti vidé- 

 ken és a Nagy-Alföldön, Erdélyben azonban 

 8, az északi felföldön 10 nappal késnek ; a 

 7 — 14 számnak pedig körülbelül 4 nappal 

 jönnek meg későbben délnyugaton és Erdély- 

 ben, az északi felföldön azonban 9 nappal 

 későbben, mint a Nagy-Alfoldön. A gólya és 

 fecske 18 éves adatai arra figyelmeztetnek, 

 hogy a vidéki eltérések a Nagy- Alföldhöz képest 

 némileg elsimulnak hosszabb időközben. 



Ez a tény a vonulási typusok felállításánál 

 nagyon is tekintetbe veendő. Egy-egy fajnak 

 felvonulása egyik s másik évben nagyon is 

 elüthet a normális viszonyoktól, de ezek az 

 ingadozások hosszabb időtartamban kölcsö- 

 nösen kiegyenlítődnek s létrejön a normális 

 typus. 



Több fajnak márcziusi késése, valamint a 

 többinek csaknem rendes megjelenése a vonu- 

 lás áprilisi és májusi időszakában eléggé 

 egyezőnek bizonyult ugyan az általános hő- 

 mérsékleti viszonyokkal egybevetve, mind- 

 amellett áprilisban mégis nagyon feltűnő a 

 megjelenés, ha az 5 — 5 napi adatokat (a 

 IV. táblázaton) közelebbről szemügyre veszszük. 

 Kiváltképen annak a 7 fajnak megjelenésében 

 mutatkozik nagy zavar, a melyek rendesen 

 április 4. és 17. napja között szoktak meg- 

 érkezni. Ez a 7 faj: a Ruticilla phoenicura, 

 Upupa epops, Hirundo rustica, Chelidonaria 

 urbica, Jynx torquilla, Cuculns canorus, Lus- 

 cinia luscinia. De nemcsak ezeknél, hanem 

 valamennyi 32 fajnál is megállapítható a 

 rendellenesség, miként a következő kimuta- 

 tás tanúsítja. 



typus vorzukommen, als bei den anderen 

 Arten. Motacilla verhält sich schwankend. 



Würde es gestattet sein aus den 11 — 13- 

 jährigeu Daten der Tabelle 111 eine allge- 

 meine Schlussfolgerung abzuleiten, so könnte 

 sie etwa folgendermassen lauten : Die Arten 

 1 — 6 kommen im Westen und auf der grossen 

 Tiefebene gleichzeitig, in Siebenbürgen um 8, 

 im nördlichen Hochland um 10 Tage später 

 an; die Arten 7 — 14 kommen im Westen und 

 Siebenbürgen beiläufig um 4, im nördlichen 

 Hochland um 9 Tage später an, als auf der 

 grossen Tiefebene. Die 18jährigen Daten der 

 Ranchschwalbe und des weissen Storches 

 weisen darauf hin, dass die Abweichungen der 

 vier Landesgegenden in längeren Zeiträumen 

 sich abschwächen und der Kontrast-kleiner wird 



Dieser Umstand fällt bei der Aufstellung 

 von Zugstypen besonders in die Wagschale. 

 Der Zug einer oder der anderen Art kann 

 in einem Jahre mehr, in dem anderen weni- 

 ger von den normalen Verhältnissen abweichen ; 

 diese Schwankungen würden aber in einem 

 längeren Zeitraum einen Ausgleich erfahren 

 und den normalen Typus aufkommen lassen. 



Obwohl die Verspätung mehrerer Arten 

 im März und das fast normale Erscheinen 

 der anderen Arten im April und Mai mit den 

 allgemeinen Temperaturverhältuissen schön 

 im Einklang steht, ist doch die Ankunft im 

 April eine sehr auffallende, wie es die 

 Daten der einzelnen Pentaden auf Tabelle IV 

 dartun. Besonders sind es 7 Arten, an wel- 

 chen man eine Abnahme statt Zunahme der 

 Daten bemerkt ; nämlich bei Ruticilla phoe- 

 nicura, Upupa epops, Hirundo rustica, Cheli- 

 donaria urbica, Jynx torqnilla, Cuculus cano- 

 rus, Luscinia luscinia. Ja nicht nur bei diesen, 

 sondern auch bei allen 82 Arten ist diese 

 Abnahme oder Stagnation wahrzunehmen, wie 

 dies folgender Ausweis darstellt. 



A megjelenési adatok márczius 27. és április 20. között 7o-'*íi"' 



zwischen 27. März und 20. April in 7o- 



Die Ankunftsdaten 



A 7 faj — Die 7 Arten 1894—1910: 



^_ J 19n ^ 



A hőfok Debreczen, Turkeve, Szeged szerint: — Die Temperatur von Debreczen, Turkeve, Szeged: 



1911: C° 132 8-6 2-3* S'l* 145 



A 82 faj — Die 32 Arten 1894—1910 : 



1911: 



