167 



Egynémely következtetést azonban már eddig 

 is levonhatok: 



A fiatal, félig kinőtt és öreg fogoly táplál- 

 kozása között a mezőgazdaságra is kiható 

 különbség nincs; hasonlóképpen nincsen a 

 kakas és tojó között. 



A foglyot nem csupán az eddigi elemzéseim 

 alapján, hanem kint a természetben való meg- 

 figyeléseim után is a hasznos madarak közé 

 sorolhatom, mert táplálékát nagyobb részben 

 vetésközti kártékony gyomnövények magvai 

 képezik. Igen gyakran találjuk ugyan a begyé- 

 ben a gabonafélék magvait is, de ezek a 

 legtöbb esetben úgyis veszendőbe ment, hul- 

 lott magvak, a melyeket a tarlókon szed össze. 



Rovart általában keveset fogyaszt a fogoly. 

 Úgylátszik csak akkor nyiíl a rovar után, ha 

 nem juthat elegendő növényi táplálékhoz.^ 



Évszak szerint már lényegesen változik a 

 fogoly táplálkozása, de ez a változás nem 

 éppen a fogoly gusztusától függ, hanem attól, 

 hogy a különböző évszakokban különböző 

 tápanyagok állanak rendelkezésére. így pl. a 

 téli hónapokban nagyon éheznek ezek a sze- 

 gény kis madarak, mert még a legkevésbbó 

 tápláló, elaszott és kilúgozódott levél és szár- 

 törmelékeket is felcsipegetik, holott a nyári 

 begyekben ilyen anj-ag alig van, hanem annál 

 több keményitőtartalmú táplálékdús mag. 



A fogoly mezőgazdasági hasznára vagy 

 kárára bővebben csak a Il-ik közleményem- 

 ben nyilatkozhatom, a mikor az összes ren- 

 delkezésemre álló begyanyagot feldolgoztam. 



Az alább felsorolt botanikai elemzések a 

 hónapok sorrendjében következnek úgy, hogy 

 minden egyes czím a lelövés helyét, keltét, 

 esetleg a madár korára és nemére vonatkozó 

 feljegyzéseket is tartalmazza. 



' Itt mindenesetre figyelembe veendő, hogy a 

 fogoly januártól júliusig vadászati tilalom alatt van 

 s igy táplálékára vonatkozólag csak akkor vonhatók 

 helyes következtetések, ha a tilalmi időszakból ele- 

 gendő anyagunk lesz és ha a további anyag (augusz- 

 tustól télig) is meg lesz határozva. Szerk. 



Einige Schlussfolgerungen können jedoch 

 schon jetzt gezogen werden. 



In'der Ernährung des jungen, halberwachse- 

 nen und alten Rebhuhns besteht kein für die 

 Landwirtschaft wahrnehmbarer Unterschied ; 

 ebenso ist auch kein Unterschied in der 

 Nahrung der Hähne und Hennen. 



Das Behhuhn muss nicht nur auf Grund 

 von Mageninhalt- Unt er suchung en, sondern 

 auch auf Grund meiner Beobachtungen in 

 freier Natur zu den nützlichen Vögeln ge- 

 rechnet werden, indem ^eine hauptsächlichste 

 Nahrung von Samen jener schädlichen Un- 

 kräuter gebildet wird, welche in den Saaten 

 wachsen. Sehr häufig sind auch die Körner von 

 Getreidearten indeningluvialien zu finden, doch 

 sind dies in den meisten Fällen ausgefallene, 

 welche auf den Stoppeln aufgelesen wurden 

 und auch ohnedies in Verlust geraten wären. 



Insekten verzehrt das Rebhuhn im allge- 

 meinen nicht viel. Anscheinend werden Insek- 

 ten nur dann angenommen, wenn nicht genü- 

 gend Vegetabilien vorhanden sind.^ 



Nach der Jahreszeit ist die Nahrung des 

 Rebhuhns schon sehr verschieden, doch ent- 

 stammt diese Verschiedenheit nicht so sehr dem 

 Geschmacke des Rebhuhns, sondern dem Um- 

 stände, dass in den verschiedenen Jahres- 

 zeiten auch die Nahrung sehr verschieden 

 ist. So müssen z. B. diese armen kleinen 

 Vögel in den Wintermonaten stark hungern, 

 weil sie selbst die Nahrung kaum enthalten- 

 den, vertrockneten, ausgelaugten Blätter und 

 Scliaftstücke auflesen, während solche in den 

 Sommeringluvien kaum je enthalten sind, 

 sondern umsomehr stärkehaltende, nahrkräf- 

 tige Körner. 



Über den Nutzen und Schaden des Reb- 

 huhns kann ich mich erst im II. Berichte 

 eingehender äussern, wenn das gesamte Inglu- 

 vien-Material bearbeitet sein wird. 



Die nachstellenden Untersuchungen folgen 

 in der Reihenfolge der einzelnen Monate und 

 sind bei jeder Untersuchung Ort und Datum 

 der Erlegung, sowie Bemerkungen über Ge- 

 schlecht und Alter des Vogels enthalten. 



' Es muss hier jedenfalls in Betracht gezogen wer- 

 gen, dass das Rebhuhn V(im Jänner bis Juli Schonung 

 geniesst, weshalb die Nahi-ungsverhältnisse desselben 

 erst dann richtig gekennzeichnet werden können, wenn 

 auch dieser Zeitabschnitt mit Ingluvialienuntersuchun- 

 gen vertreten und das Ingluvieninaterial vom August 

 bis Jänner auch bearbeitet sein wird. Ked. 



