224 



az egészet, ismeri ugyan a liúrom izomréte- 

 get, de szerinte még csak ezelten a rétegeken 

 belül következik a snbmucosa és mucosa. 



Gadow (1879 és 1891) még TiEOEMANN-féle 

 értelemben adja a nyelőcső izomrétegének 

 beosztását: 1. Serosa; 2«) körkörös izomré- 

 teg, b) hosszanti izomróteg. 3. Submucosa ; 

 4. Mucosa és epithel. CiíOeta (1893) a galambnál 

 helyesen ismerte fel a muscularis két rétegét. 

 VoGT és YuNö anatómiájában (1894) Jaquet 

 szerint a galamb belét kívülről véredéuyekkel 

 és idegekkel ellátott kötőszöveti serosás burok 

 boritja, erre vastag körkörös izomréteg, vékony 

 hosszanti izomréteg és nyálkahártya követke- 

 zik. Rajza egészen helyes volna, csak a kötő- 

 szövetben a véredény harántmetszete helyébe 

 harántul átvágott hosszanti izomköteget kell 

 tennünk. 



Barthels (1895) megint leírja a külső hosz- 

 szanti izomréteget különféle madarak oeso- 

 phagusából, megjegyezve, hogy ez gyakran 

 részben vagy egészben visszafejlődött. Oppel 

 (1895) hozta végre összhangzásba az izom- 

 rétegeket a madarak oesophagusában és mi- 

 rigyes gyomrában a többi gerinczesekével. 

 Szakáll (1897) is ilyen értelemben írja le a 

 három izomréteget. Schreiner (1900) megerő- 

 síti Barthels vizsgálatait s két esetben hosz- 

 szanti külső izomréteget is irle. Baktbam (1901) 

 szerint Eudyptes chrysocome-néi is megtalálni 

 a bélben a niucosát, submucosát muscularist 

 és serosát. A végbélben ez a beosztás oda- 

 módosul, hogy a submucosa hiányzik, a külső 

 hosszanti izomrétegigen erősen fejlett, a muscu- 

 laris mucosae pedig nem képez összefüggő 

 réteget, hanem csak izolált kötegekből áll a 

 redő alapi részén. Swenander (1902) az oeso- 

 phagusban háromféle réteget különböztet meg 

 OppEL-féle értelemben. I. Mucosa, mely áll 



a) hámból, b) kötőszövetből (tunica propria), 

 e) hosszanti izmokból (muscularis mucosae). 

 II. Muscularis a) körkörös izmok s néha, 



b) hosszanti izmok. III. Adventitia. Schreiner 

 ama véleményének adott kifejezést, hogy 

 azoknál a madaraknál, melyeknél külső hosz- 

 szanti izomzat nincsen, a belső hosszanti 

 izomréteg nem tekinthető muscularis mucosae- 

 nak, ez azonban Swenander vizsgálatai szerint 

 alaptalan. 



ten auf die Art, wie es Basslinoek bei der 

 Gans tat, einteilen könnte. Postma (1887) 

 verwickelt die Sache noch mehr; er kennt 

 zwar die drei Muskelschichten, aber nach 

 iiim folgen nach innen erst auf diese Schich- 

 ten die Sul)nuu'()sa und Mucosa. 



Gaüow (1879 und 1891) gibt noch im Sinne 

 Tiedemanns die Einteilung der Muskelschichten 

 des Oesophagus : 1. Serosa 2«) Kingmiiskel- 

 sciiicht, h) Längsmuskelschicht, 3. Submucosa, 

 4. Mucosa und Epithel. Cloetta (1893) er- 

 kannte bei der Taube richtig die zwei Schich- 

 ten der Muscularis. In Vogt und Yungs Ana- 

 tomie (1894) wird der Darm der Taube nach 

 Jaquet von aussen von einer mit Blutgefässen 

 und Nerven versehenen Bindegewebs-Serosa 

 umhüllt, worauf eine dicke Ringmuskelschicht, 

 dünne Längsmuskelschicht und Schleimhaut 

 folgen. Seine Abbildung wäre ganz gut, nur 

 im Bindegewebe müsste man an die Stelle 

 des Blutgefäss-Querschnittes ein quer durch- 

 schnittenes Muskelbündel setzen. 



Barthels (1895) beschreibt wieder die äus- 

 sere Längsmuskelschicht aus dem Oesophagus 

 verschiedener Vögel, bemerkend, dass diese 

 öfters teilweise oder ganz rückgebildet ist. 

 Endlich brachte Oppel (1895) die Muskelschich- 

 ten des Oesophagus und Drüsenmagens der 

 Vögel in Einklang mit jenen der übrigen 

 Wirbeltiere. Auch Szakáll (1897) beschreibt 

 in diesen Sinne drei .Vluskelschichten. Schrei- 

 ner (1900) bestätigt die Untersuchungen Bar- 

 thels und beschreibt in zwei Fällen eine 

 äussere Längsmuskelscliicht. Nach Bartram 

 (1901) findet man auch bei Eiidijptes chryso- 

 come im Darm die Mucosa, Submucosa, Mus- 

 cularis und Serosa. Im Enddarm wird diese 

 Einteilung dahin mod iti ziert, dass die Sub- 

 mucosa fehlt, die äussere Längsmuskelschicht 

 sehr stark entwickelt ist, die Muscularis mu- 

 cosae keine zusammenhängende Schicht bil- 

 det, sondern nur aus isolierten Bündeln an 

 der Basis der Zotten besteht. Swenander (1902) 

 unterscheidet im Oesophagus drei Schichten 

 im Sinne Oppels. 1. Mucosa, welche enthält 



a) Epithel, b) Bindegewebe (Tunica propria), 

 e) Längsmuskelschicht (Muscularis mucosae). 

 II. Muscularis «) Ringmuskeln und manchmal 



b) Längsniuskelii. III. Adventitia. Schreiner 

 ist der Ansicht, dass bei denjenigen Vögeln, 

 bei welchen eine äussere Längsschicht nicht 

 vorhanden ist, die innere Längsmuskelschicht 



