L>44 



nem iiiigynn erős. A stroma tömött. A Liiîbuk- 

 KüHN-féle miriiiyek aránylag nag} ok s rojipaiit 

 sűrűen állanak egymás niellott úgy, hogy 

 harántmetszetl)en alig látni valamit a tiila.j- 

 tlonképpeni stromából. Sejtjeik csak valamivel 

 kisebbek a bolyhok hámsejtjeinél, i;j'5 [>■ 

 liosszúak. magjuk gömbölyű. Alattuk a muscu- 

 laris mucosae van. ^9 ,« vastag réteg alakjá- 

 ban veszi körül a LiEöERKt'HN-féle mirigyeket, 

 két ilyen mirigyeső között azonban feljebb is 

 terjed, ilyen iielyeken 55'S /; v;is'tag. Sok 

 lielyiitt a iiosszanti izomrostokból álló miiscu- 

 laris mucosae és a muscnlaris körkörös rétege 

 között kötőszövetet lehet észrevenni, a sub- 

 mucosa nyoma 7 — 8 // vastagon van meg. 

 A muscularis körkörös rétege igen erős, leg- 

 több helyen 73 ," vastag, itt-ott kötőszövet 

 szakítja meg a kötegeket. A muskularis hosz- 

 szanti rétege csak 24 — 21) /< vastag. X vég- 

 bél elülső részében (1. a rajzot) a nuiscularis 

 körkörös és hosszanti izomzata csaknem egy- 

 forma vastagságii. Serosa gyenge. A kloaka 

 tájon a bolyiiok sűrűn függnek össze egy- 

 mással, helyenként nagyobb redők keletkez- 

 nek, melyekbe a muscularis mucosae-n kívül 

 álló rétegek is behatolnak. A végbél kloakális 

 részének hámsejtjeiben feltűnő sok a vándor- 

 sejt. Az anális tájon a redők már nem futnak 

 le olyan erős zeg-zugos 

 vonalban, hanem mind- 

 inkább kiegyenesednek s 

 alacsonyabbak lesznek, 

 többrétegű lapos hám 

 borítja őket. Ezen a tájon 

 a muscularis két rétege 

 között erősebb kötőszöveti 

 réteg van sok véredény- 

 nyel. 



liinglicii. Stäbchensaum nicht sdir kräftig. 

 Stroma dicht. Liiíbi'.hkí iiNsche I •riisen verhält- 

 nismässig gross und siehen ausserordentlich 

 dicht nebeneinander, so dass an (jiiersclniil- 

 ten kaum etwas vom eigentlichen Stroma 

 sichtliar ist. Ihic Zeilen sind nur etwas klei- 

 ner als die Zellen der Zotten. l;!'ô ," lang, 

 ihr Kern ist rund. Darunter l)efindet sich die 

 Muscularis mucosae, Avelche 29 /' dick die 

 LiEBERKi'HNSchen Drüsen umgiiit ; zwischen 

 zwei Di'iiseiischiäiichen geht siii jedoch auch 

 weiter hinauf, an solchen Stellen ist sie 

 55'S ," dick. All vielen Stollen kann ihmii 

 zwischen der ans Längsmuskelfasern bestehen- 

 den Muscularis mucosae und der Hingschicht 

 der Muscularis Bindegewebe wahrnehmen, 

 welches als Spur der Submucosa zu deuten 

 ist, 7 — 8 /< dick. Die Riugiiiuskelschicht ist 

 sehr stark, an den meisten Stellen 78 ,". hie 

 und da werden die Miiskelbiindel von Biiide- 

 gewelie uiiterlirochen. Längsmuskelsciiicht der 

 Muscularis nur 24- 29 ,". Im vorderen Teile 

 des Enddarnies (s. die Aliliildung) ist die 

 Ringschicht und Längsschi(dit der Muscularis 

 fast gleich stark. Serosa schwach. In der 

 Kloakengegend hängen die Zotten oft mit- 

 einander zusaniiiieii, stellenweise liilden sich 

 grössere Falten, in welche auch die ausser- 

 hall) der Muscularis muco- 

 sae stehenden Schichten 

 eindringen. In den Epi- 

 thelzeilen der Kloakenge- 

 gend sind auffallend viele 

 Wanderzellen. Im analen 

 Teile verlaufen die Kalten 

 nicht mehr so stark zick- 

 zackförmig, sondern wer- 

 den immer gerader und 

 niedriger, es deckt sie 

 mehrschichtiges Platten- 

 epithel. In diesem Teile 

 ist zwischen den l)eiden 

 Schichten der Muscularis 

 eine stärkere Bindege- 

 wel)ssclii(dit mit \ielen 

 Blutgefässen. 



"il. iaJ7.. Harántmctszet .Vlauda cristata L. végbelénck elülső részéből. /, = LiEBERKüHN-féle mirigyek, nun = 



uuisculaiis mucosae, me = körkörös izomróteg. ml = hosszanti izcmréteg, > = serosa. 



Fig. 21. Querschnitt ans dem \oi(lercn Teile des Enddaimes von Alauda cristata L. /, =; LiEHERKüHNsche Drüsen, 



mm = Muscularis mucosae, im- = RingmuskeUchicht, iitl = Liingsmuskelschicht, n r= Serosa. 



BoüiN, Heidknh.ain vas lEisen-)Haematoxylin. Reichekt Obj. 5. 0<'. 2. Kediikálva — Reduziert. 



