250 



izonirétesí alakjában, 11 — 17 ,« vastag, sok 

 helyütt azonban még vékonyabb. Utána a 

 niuscnlaris körkörös i/.omzata foglal helyet, 

 vastagsága 13 — 17 ," között váltakozik. A 

 niuscularis hosszanti rétege igen gyenge, csak 

 7 — 8 // vastag. Serosa alig látható. A ninscu- 

 laris két rétege között helyenként kötőszövet 

 van töl)b véredénynyel. A végbél végső sza- 

 kaszában gyakran crőscbl), szerteszét ágazó 

 redők láthatók, melyeken többrétegű lapos 

 hám van. 



die Muscularis mncosae in Form einer schwa- 

 chen, längsverlaiifenden Mnskelschicht 11 — 

 17 ,'< dick, an vielen Stellen ai^er noch dün- 

 ner. Darunter die Ringschicht der Muscularis, 

 ihre Dicke 18 —17,". Längsmuskelschicht sehr 

 schwach, nur 7 — 8 ,". Serosa kaum wahr- 

 uchmiiar. Zwischen den beiden Schichten der 

 Muscularis ist stellenweise Bindegewebe mit 

 mehreren Blutgefässen. Im Endteile findft man 

 öfters stärkere, verästelnde Falten, an welchen 

 mehrschichtiges Plattenepithel ist. 



T u r 



Ttirdns 



Roppant sűriin egymás mögött zeg-zug 

 vonalban haladó bolyhokat találunk itten. 

 Ezek a bolyhok a kloakábau a Bursa Fabricii 

 tájon túl kucsmagombaszerű alakot mutatnak, 

 melyeken széles rétegzett hám van, egy helyütt 

 a felső részen 135'8 ," vastagnak találtam, 

 mig a bázis felé az oldalakon csak 24 30 ,". 

 A hengeres hámsejtek a bolyhok oldalain 

 24 — 29 /'. magasak s 6 — 7 // szélesek. A 

 LiEBERKf)HN-féle mirigyek nagyok, közel egy- 

 máshoz egy sorban fekszenek, sejtjeik 13'5 ,'/ 

 hosszúak. A végbél középső szakaszában a 

 hengeres hámsejteket sokkal kisebbeknek, 

 csak 18'ö ,". magasaknak s 3'6 — 48 ," széle- 

 seknek találtam, magjuk 7/< hosszú. A muscu- 

 laris mucosae 194 — 24'3 

 /< vastag, alatta kötőszövet 

 látható, majd a körkörös 

 izomréteg hatalmas gyű- 

 rűje következik 135"8 — 

 1579 ," vastagon. Ezután _^ 

 kötőszövet következik sok 

 véredénynyel, itt-ott még 

 néhány körkörös izom- 

 köteggel. A külső hosz- 

 szanti izomréteg is jól ' 

 kifejlett, különösen hossz- 

 metszetben látni jól, valami 

 80 ,"- vastag. Serosa gyenge. 



d i n a e. 



mrrula 



- - ni m 



Sehr dicht hintereinander in Zickzacklinie 

 verlaufende Zotten. Diese Zotten sind in der 

 Kloake jenseits der Bursa Fabririi von der 

 Form von Morchelschwämmen, an welchen 

 ])reitcs, mehrschichtiges Epithel ist: an einer 

 Stelle fand ich letzteres 135-8, gegen die 

 Basis an den Seiten nur 24-30 ,". Zylinder- 

 epithelzellen an den Seiten der Zotten 24 — 

 29,« hoch, ()— 7 ,« breit. LiBBERKüHNSche Drü- 

 sen gross, nahe zueinander in einer Linie, 

 ihre Zellen 13'5. Im mittleren Teile des End- 

 darmes fand ich die Zylinderepithelzellen viel 

 kleiner, nur 13'5 ," hoch und 3"6 — 48 ,"■ breit. 

 Kern 7 ,". Muscularis mucosae 19'4 — 24'3 /( 

 dick, darunter Bindegewebe sichtbar, worauf 

 die starke Muskulatur der 

 Längsschicht 135-8- 157-9 

 /' dick folgt. Darunter 

 Bindegewebe mit vielen 

 Blutgefässen, hie und da 

 ist auch noch ein Mnskcl- 

 liündel der Kiugschicht zu 

 sehen. Äussere Längsmus- 

 kelschicht gut ausgebildet, 

 besonders an Längsschnit- 

 '"'ten gut wahrnehmbar 80,". 

 * Serosa schwach. 



'26. rajz. Hosszmetszet Turdiis morula 3—5 napos tìólca véf^belének középső részéből, c — hám, /. — Likber- 

 KüHN-féle mirigy, mm — muscularis mucosae, wr = körkörös iziimréte^. / = véreflény, /i// = hosszanti izom- 

 réteg, s :^ serosa. 

 Fig. 26. Liingsschűitt aus dem mittleren Teile des Enddarmes einer o - 5 Tage alten Turdus merula !.. 

 r. = Epithel, L = LiEBERKünNsche Drüsen, mm = Muscularis mucosae, mc = Ringmiiskelschicht, r = Blut- 

 gefäss, ml = Längsmuski'Iscliicht, s — Serosa. 

 BooiN, Ukiuenhain va» lEisen Ilaematoxylin-Eosin. Keiciiert Obj. :!, Oc. 2. 



