256 



vashaeniatoxyliniicl i'cst('tt praciiaratiiiiioii iiny 

 tiint fel nekem, hogy ezek a tibrillák vala- 

 melyes összefüggésben vannak a sejtközötti 

 hidakkal, t. i. ott, a hol a sejtközötti hidak 

 a sejtből kiindulnak, ott egy ilyen fibrillnni 

 is látszott a sejtben. Ez a megfigyelésem 

 megegyezne Wnioi. megfigyelésével, a ki gerin- 

 czes állatok bélhámsejtjeiben a j)lasma íibril- 

 láit a hidakon át a szomszéd sejtekbe látta 

 átmenni. Ennél a jelenségnél, mint Wrigi, is 

 kiemeli, ingerátvitelre gondnlliatnnk. 



A plasma EHRi.icH-BiiiNin-féle festékkel ró- 

 zsaszínűre festődik, még pedig nem egyenle- 

 tesen, hanem mint azt már Cloett.í a galamb- 

 nál találta, a pálczikaszegély alatt erősebben 

 a mag körül világosabban, a mag alatti rész 

 ])edig ismét erősebben festődik. Csakhogy ez 

 a különbség a végbél sejtjeiben nem olyan 

 szembetűnő, mint e/.t ('i.nETTAa vékonybél sejt- 

 jeiben találta, csupán erősebb, tülfestésnél tűnik 

 szembe erősebben ez a három zona. Legerő- 

 sebb nagyitásnál, mélyebb l)eállításnál a pál- 

 czikaszegély alatt közvetlenül világosabb esik 

 látszik. Ezalatt következik azután egy vasta- 

 gabb, valamivel erősebben festődött zona, 

 azután következik egy széles, világosabban 

 festődött réteg, mely még egy kevéssé a mag 

 alatt is látható, azután megint erősebben fes- 

 tődött széles öv. Az a körűltnény, hogy a 

 pálczikaszegély alatt a protoplasma erősebben 

 festődik, nagyon megnehezíti a mikroczentrum 

 megtalálását. A galambnál a mikroczentrumot 

 „diplosoma" alakjában találtam meg a pál- 

 czikaszegély alatt a sötétebb zónában (1. tábla 

 1. rajz). Csakis olyan helyeken látható, hol 

 a festés halaványabb s a többi granula nem 

 zavarja a képet. Keskeny, világos udvarban 

 fekszik a két czentrum többé-kevésbbé, vagy 

 a sejt tengelyében, vagy arra merőlegesen. 

 Némely esetben azonban ligy tiint fel nekem, 

 hogy a mikroczentrum „triplosoma" alakjában 

 is előfordul. Tehát a galambnál ugyanolyan 

 elhelyeződésű a microczeiitrum, mint azt Zim- 

 mermann K. W. az ember vékony- és vastag- 

 belében találta. 



A pálczikaszegély a galambnál és a veréb- 

 nél két részből áll, egy belső részből és egy 

 külsőből. A belső rész Ehrlich-Biondi v. vas- 

 haematoxilines festéssel erösebben festődik, 



unter dem KiMii. .Vii einzelnen mit Eiscii- 

 liaematoxylin gefärbten l'räparaten schien es 

 mir, dass diese Fibrillen im Zusammenhange 

 mit den Interzellnlar-Hriicken stellen, wo die 

 Interzidlular-Brücken nämlich von der Zelle 

 austreten, dort war auch so eine Fibrille sicht- 

 bar. Diese meine Heobaclitung würde mit der 

 W'üioi.s übereinstimmen, der die Plasmatii)rillrii 

 der Darmepithelzellen bei Wirbeltieren diinli 

 diese Brücken in die benachbarten Zellen 

 übergehen sah. Bei dieser Erscheinung kann 

 nuiii, wie es auch Whkìl hervorhebt, an Reiz- 

 übertragung denken. 



Das Plasma färbt sich mit dem Ehri.icii- 

 BiONDischen Gemicii rosa und zwar nicht 

 gleichmässig, sondern wie es sclion Cloetta 

 bei der Taube fand, unter dem .Stäbchen- 

 saum intensiver, um den Kern herum i)lasser, 

 der Teil unter dem Kern färbt sich wiederum 

 stärker. Dieser Unterschied ist jedoch in den 

 Zellen des Enddarmes nicht so gross, wie ihn 

 Cloetta in den Zellen des Dünndarmes fand, 

 nur bei stärkerer Uberfärbung treten die drei 

 Zonen stärker hervor. Bei stärkster Vergrös- 

 serung und tiefer Einstellung sieht man unter 

 dem Stäbchensaum einen lichteren Streifen. 

 Darunter folgt eine breitere, sich etwas stär- 

 ker färbende Zone, worauf eine breitere, lichter 

 gefärbte Partie, welche noch etwas unter dem 

 Kern sichtbar ist, endlich wieder eine stärker 

 gefärbte breite Zone. Der Umstand, dass sicli 

 das Protoplasma unter dem Stäbchensaum 

 stärker färbt, erschwert sehr das Auffinden 

 des Mikrozentrums. Bei der Taube fand ich 

 das Mikrozentrum in Form eines „Diplosoma" 

 unter dem Stäbchensaum in der dunkleren 

 Zone (Taf. 1. Fig. 1.). Es ist nur an sol- 

 chen Stellen zu beobachten, wo die Färbung 

 lichter und die übrigen Granula das Bild nicht 

 stören. Die beiden Zentren liegen in einem 

 schmalen lichten Hofe, mellr-^veniger in der 

 Axe der Zelle, oder darauf senkrecht. In eini 

 gen Fällen glaube icii jedoch das Mikrozen- 

 trum auch in Form eines „Triplosoma" 

 beobachtet zu haben. Bei der Taube ist also 

 das Mikrozentrum ebenso gelagert, wie es 

 K. W. Zimmermann im Dünn- und Dickdarm 

 des Menschen fand. 



Der Stäbchensauni besteht bei der Taube 

 und beim Sperling aus zwei Teilen, einem 

 inneren und einem äusseren. Der innere Teil 

 färbt sicii mit EiiiM.icii-BinNin oder Eisenhae- 



