293 



saját an3ao,om, a melyhez a magyar és kül- 

 földi irodalnmban közölt — úgy hiszem — 

 összes adatokat hozzáfűztem. 



Dolgozatom első felében közöltem a ré- 

 páshutai Balla-, istállósköi és peshöi bar- 

 langok fossilis madáranyagát, számszerint 

 27 fajt. Három fajjal több került ki a há- 

 mori Puskaporosból, a melyeket Capek Venczel 

 határozott meg és dr. Kokmos Tivauak kö- 

 zölt.^- Más helyekről kevés faj ered csupán. 

 Hazánk fossilis madarairól az első hiteles 

 közlemény di'. Neheing Alkeéd tollából fakadt,''' 

 a ki dr. Roth Samu lőcsei főreáliskolai tanár- 

 nak a szepesmegyei Novi-barliingbol kiásott 

 anyagát határozta meg, a mely anyagot később 

 dr. Roth is közölte.'"' Szétszórt kisebb adato- 

 kat dr. KocH Antal publikált''' a magyar orvo- 

 sok és természetvizsgálók szabadkai vándor- 

 gyűlésén. 



A magyarországi fossilis madarak alább 

 következő sora legnagyobbrészt diluvialis réte- 

 gekből került elő Mielőtt azonban rátérnék 

 tárgyalásukra, foglalkoznom kell a legrégibb 

 magyar palaeo-ornithologiai lelettel és ez 



Mioczénkorú maradványok. 



Az ipoly-tanióczi madárlábnyomok. 

 (I. tábla, felül) 

 Dr. Iglói Szontagh Tamás és dr. Nagysúri 

 BöcKH Hugó 1900-ban a nógrádvármegyei 

 Ipolytarnócz határában gerinczes állatok láb- 

 nyomaival tarkított íiomokköjmdot találtak a 

 híres tarnóczi kövült fa szomszédságában, a 

 melyet dr. Tuzson János Pinus iarnócensis 



'- A hámori Puskaporos pleisztoczén madár faunája. 

 Waclav Capek meghatározásai nyomáu közli dr. 

 Kormos Tivadar, Földt. Int. Évk lllll. 



'' Dr. Nehring Alfréd : Ein Höhlenfund in der 

 Hohen Tátra. Globus 1880. 



" Dr. Roth Samu: (Szepes megye néhány barlang- 

 jának leírása. Mathematikai és természettudományi 

 Közlemények 1881. XVI. k. pag. 61.3-648. V. ö. Roth 

 A Magas Tátra és környéke barlangjainak leírása. 

 A Magyarországi Kárpátegyesület Évkönyve IX. 1882. 

 pag. 309—332. 



" Dr. Koch Antal; A magyar korona országai kövült 

 gerinczesállat maradványainak rendszeres átnézete. 

 A magyar orvosok és természetvizsgálók XXX. vándor- 

 gyűlésének munkálatai, pag. .534 — 540. 



Den Hauptteil der Lisle bildet das von mir 

 bestimmte Material, welchem das mir zugäng- 

 liche ganze in- und ausländische literarische 

 Material beigefügt ist. 



In der ersten Hälfte meiner Abhandlung 

 wurden 27 fossile Vogelarten der Höhlen 

 Balla, Istállóskő und Peskő angeführt. Aus 

 der Puska poros-Höhle wurden 30 Arten be- 

 kannt, diese wurden von V. Capek bestimmt 

 und von Dr. Theodor Kormos publiziert. '- 

 Von anderen Fundorten stammen nur relativ 

 wenige Arten. Der erste wissenschaftliciie 

 Artikel über Ungarns fossile Vögel stammt 

 von Dr. Alfred Nehring, '^ der die von Samuel 

 Roth, Oberrealschul- Lehrer zu Lőcse, aus 

 den Höhleu des Berges Novi (Komitat Sze- 

 pes) ausgegrabenen Fossilien bestimmte ; die 

 Daten wurden später auch von Dr. Roth ver- 

 öffentlicht.''' Hie und da publizierte kleinere 

 Daten sammelte Dr. Anton Koch'-' und publi- 

 zierte dieselben in den Arbeiten der zu Sza- 

 badka gehalteneu Wanderversanunlung unga- 

 rischer Är/.te und Naturforscher. 



Der grösste Teil unserer fossilen Vögel 

 stammt aus diluvialen Schichten. Bevor aber 

 diese aufgezählt werden, müssen hier die 

 älteren ungarischen paläo-ornithologischeu 

 Funde stehen, u zw. in erster Reihe die 



Reste aus dem Miozän. 



Die Vogelfusspuren aus Ipolytarnócz. 

 (Tafel 1, oben) 

 Dr. Thomas Szontagh de Iglò und Johann 

 BöcKH de Nagysúr fanden in der Gemeinde 

 Ipolytarnócz (Komitat Nógrád) in der Nähe 

 des berühmten versteinerten Baumes eine 

 grosse Sandbank, welche auf der oberen 

 Fläche Fusspuren von Wirbeltieren zeigte. 



'■' Ah'iraori Puskaporos pleisztoczén madár faunája. 

 Waolav Ôapek meghatározásai nyomán közli dr. 

 Kormos Tivadar Föidt. Int. Évk. lull. 



" Dr A. Nehring : Ein Höhlenfund in der Hohen 

 Tátra. Globus 1880. 



'* Dr. Roth : Die Höhlen der Hohen Tátra und 

 Umgebung. Jahrbuch des Ung, Karpathen-Vereins, IX. 

 1882, pag. 333-3.^)6. 



'^ Dr. Koch Antal: A magyar korona országai 

 kövült gerinczesállat maradványainak rendszeres át- 

 nézete. A magyar orvosok és természetvizsgálók 

 XXX. vándorgyűlésének munkálatai, pag .534 — 540. 



