295 



Ilyen lábnyomok képződését Lyeu, figyelte 

 meg az északamerikai Szt.-Lőrinc/--folyó part- 

 ján. Az apró partfutónak — Tringa minuta 

 Leisl. — a homokos iszapban hagyott láb- 

 nyomaira a luiUámcsapás iszapréteget rakott; a 

 nap hatása alatt az egész réteg megkeményedett, 

 megszáradtsahasadási lapokon tisztán láthatók 

 voltak a lábnyomok.'-' 



Dr. iglói SzoMTAGH Tam.ís úr szíves engedel- 

 mével az I. táblán (felül) közlöm az ipolytarnóczi 

 homokkőpad egy részletét a madárlábnyomok- 

 kal. Három mély, ép és egy elmosódott, homályos 

 lábnyomot látunk a homokkőpadokon. Legin- 

 kább a közép sárszalonka — Gallinago gallinago 

 (L.) — lábnyomához hasonlítanak, nemcsak 

 az ujjak elhajlási szögét, de hosszát is véve. 



A Gallinago gallinago (L.) lábujjainak el- 

 hajlásai szöge 55°,^" a mi leletünkön ugyanezt 

 látjuk. 



Figyelembe veendő azonban, hogy a Galli- 

 nago gallinago, a mint azt később látni fog- 

 juk, eddig csakis pleisztoczénkorú rétegekből 

 — hazánkon kívül a morva Certova dirából 

 és a németországi Wolfenbüttelből (Nehring 

 Übersicht) ismeretes, az ipolytarnóczi láb- 

 nyomok pedig mioczéu korúak. 



Apodiliikus biztossággal tehát mindössze 

 annyit mondhatunk ki, hogy madárnyomok 

 Magyarország mioczénjéhöl ismeretesek és 

 ezek az ipolytarnóczi madárláhnyomok egy a 

 középsárszalonkához hasonló vagy vele azonos 

 madártól erednek. 



Plioczénkoní maradványok. 



Magyarország területéről két helyről ismer 

 rünk plioczénkorú fossilis madarakat: Úrkútról 

 és Polgárdiról. 



Pliocankorú összehasonlító anyag hiányá- 

 ban egyelőre csak arra kell szorítkoznom, 

 hogy a két lelőhely felásatója, dr. Kormos 

 Tivadar által ÖAPEK-hez küldött anyagról Capek 

 véleményét közöljem : 



A veszprémmegyei Úrkút plioczénjéből Co- 

 lumba palumbus L. ? a fejérmegyei Polgárdi 



'= Dr. BöcKH Hugó : Geologia I. 198. 

 ^" Neuer Naumann. Tome I., Tab 2. 



Die Bildungsweise solcher Fusspuren be- 

 obachte LvELLamUferdes Sank -Lorenz-Stromes 

 in Nordamerika. Der Zwergstrandläufer — 

 Tringa minuta Leisl. — liess seine Fuss- 

 spuren im sandigen Schlamm ; hierauf lagerte 

 der AVellenschlag eine neue Sclilamnischichte; 

 unter der Wirkung der Sonnenstrahlen ver- 

 härtete sich die ganze Schichte und trock- 

 nete aus ; auf den Bruchflächen waren die 

 Fusspuren deutlich zu sehen.'-' 



Mit gütiger Erlaubnis des Herrn Dr. Thomas 

 SzoNTAGH DE Igi.ó gcbc ich auf Tafel 1. (oben) die 

 Reproduktion eines Teiles der Sandbank von 

 Ipolytarnócz mit den Vogelfusspuren. Es sind 

 drei deutliche und eine schwache Spur auf der 

 Sandbank zu sehen. Sie gleichen noch am meis- 

 ten der Fusspur der Bekassine — Gallinago gal- 

 linago (L.) — nicht nur auf Grund der Zehen- 

 winkel, sondern auch auf Grund der Länge. 



Der Zehenwinkel der Bekassine beträgt 

 55°;"'" unsere fossilen Fusspuren ebensoviel. 



Es darf jedoch nicht ausser acht gelassen 

 werden, da ss die Bekassine bisher — wie 

 wir späterhin sehen werden — nur aus 

 pleistozänen Schichten bekannt ist, u. zw. 

 ausser Ungarn aus der mährischen Certova 

 dira und aus dem deutschen Wolfenbüttel 

 (Nehring : Übersicht), während unsere Spuren 

 miozäne sind. 



Mit apodiktischer Gewissheit darf also mir 

 so viel tehauptet iverden, dass aus Ungarn 

 Vogelreste schon aus dem Miozün bekannt 

 sind und dass diese Ipolytarnóczer Fusspuren 

 von der Bekassine oder einer ihr sehr glei- 

 chenden Art stammen. 



Pliozäne Vogelreste. 



Aus Ungarn sind pliozäne fossile Vogel- 

 reste von zwei Fundorten bekannt : aus Úrkút 

 und Polgárdi. 



Da es an pliozänem Vergleichsmateriale 

 mangelt, muss ich mich derzeitig darauf be- 

 schränken, über die Funde die Meinung 

 Herrn Capeks mitzuteilen, dem das Materiale 

 von Dr. Theodor Kormos, der dasselbe auf- 

 fand, eingeschickt wurde. 



Aus dem Pliozän von Úrkút (Komitat Vesz- 

 prém) Columba palumbus L.?, aus dem von 



'" Dr. Hugo Böckh : Geologia I. 198. 

 -" Neuer Naumann. Tome I., Tab 2. 



