296 



plioczén iiuyiiyából Merlus sp.V, fialliií, sp. ?, 

 cfr. Laiiiiis minor Gin. es cfV Culurnix sive 

 l'crdix cr(>(l. 



A «liliiviiiiii iiiiHiiiriii lia/iinl\l)aii. 



A j;\aki)ri ismétlóscket kikeriilciHlo, első 

 sorban a foiUosahl) lelőhelyek j;eologi:ii réte- 

 geit kü/löin : 



1. ,1 répúslniká BdUa-barìani/ sitiisa belia- 

 tóaii ismertetve volt az előbbi dolgozatban. 

 E helyen csn|)áii mogemlítem, liogy a bariang 

 három niadárrétegét : a felső sárf^a, alsó sárga 

 és legalsó zöldesszürke diluvialis réteget dil. 

 sup., dil. inf. és dil. virid.-nek rövidítem. 



2- Az istúllöslcöi és 



3. apesA;oi&arían(7 rétegeire vonatkozólag szin- 

 tén ntalok az előbbi dolgozatban mondottakra. 



4. A Novi 1. számú harlunfi .~-zepes megyé- 

 ben. A barlang alluvialis televény földrétege 

 alatt „sárgás, niészkőtöredékbeii bővelkedő 

 föld következik"/' a melyből a madár- és 

 rágcsálócsontok erednek. 



5. Az 17^.'8'4 ni magasan fekvő Novi III. 

 számú barlang gazdag rágcsáló és néhány 

 madárfajból álló anyaga a mellső részből való 

 „hol sárga földben, mely számos mészkőtör- 

 meléket zár körül, egy majdnem a barlang 

 közepében elhiizódó. körülbelül 10 m hosszú 

 és 2 m széles területen 05 — 1 m mélység- 

 ben fordultak elő.""^- Nehring a réteget „sárga 

 barlangi agyagnak" mondja.^" Diluvialis korát 

 a leíráson kivül faunája ílemming és rénszarvas) 

 bizonyítja. 



6 Az ó-nis.mii (Abaujtorna megye) Antal- 

 barlaHi) 10 — 15 cm vastag televényföldrétege 

 alatt 3—10 cm vastag kultiírréteg fekszik, 

 ezt mészmárga követi „és ezután egy szürkés- 

 sárgás, sósavval erősen pezsgő föld követ- 

 kezik, mely lefelé mindinkább sötétebb sárga- 

 színű és igen sok kőzettörmeléket tartalmaz". ^^ 



"' Dr. Uoth Samu Szepes m. stlj jiiig-, U35. 



'-- Uo. pag. 639. 



■' Vadászlap 1880, pag 295 



'* Roth S. dr. : Az ó-nizsini barlangok. Tennészot- 

 tudományi Közlöny XIII. IPRl, pa<^. r)2. V. fi Roth 

 Felsömagyaroiszág néhány b.irlangja. A magyarországi 

 kárpátegyesiilet evkönyve \'I11. 18S1. pag. 367— 3Ü8. 



Polgárdi (Komitat Fejér) Mergiis sp ?, (in\- 

 liissp.V, cfr. Laaius minor Gm. und cfr. Cotnrnix 

 sive Perdi.x. 



IMluviale Vogelrestc aus Ungarn. 



Um (li(! liäuligen Wiederholungen zu ver- 

 meiden, gebe ich in erster Reihe die geolo- 

 gischen Schichten der wichtigeren Fund- 

 orte an : 



1. Die geologische Schichtenfolge der 

 Balla-ììiildc bei líépásliuta ist in der 

 forstehenden Abliumllnng schon eingehend 

 besprochen. Hier will ich nur bemerken, dass 

 die drei Vogelschichten der Höhle folgender- 

 vveise bezeichnet sind: 



dil. snp. oberes Diluvium, 

 dil iiif. unteres Diluvium, 

 dil. virid. unterstes grünes Diluvium be- 

 züglich der Höhlen 



2. Islállüskö und 



3. Pesicö verweise ich auch auf die erste 

 Abhandlung. 



4. I. Hö/de des Herges Xori. Komiiat Sze- 

 pes. Unter der alluvialen Mumusschichte der 

 Höhle war „gelbliche, Kalksteine einschlies- 

 sende Erde"-^ aus welcher die Vogel- und 

 Nagetierkiiochen stammen. 



5. Ill Höhle des Ben/es Novi in der llidie 

 von 1798'4 Meter. Dass reiche Nagetier- 

 und Vogelknochen-Materiale stammt aus den 

 vorderen Teil der Höhle, wo sie in gelber, 

 Kalksteine enthaltender Erde, in einer sich 

 beinahe zur Mitte der Höhle ziehenden, ca. 

 10 m langen und 2 m breiten, t)'5 — 10 m tief 

 liegenden Schichte lagen^"-' Nehring deutet 

 die Schichte für „gelben Höhlen-Ton ".■■' Das 

 diluviale Alter beweist ausser der Schichte 

 noch ihre Fauna : Lemming und Renntier. 



6. Antal-Höhle bei 0-Ruzsin (Kom. Abauj"). 

 Unter der 10 — 15 cm tiefen Humusschichle 

 folgt eine 3 — 10 cm tiefe Kulturschichte, 

 hierauf folgt Kalkmergel und endlich „ein 

 graulich-gelber, in Salzsäure stark brausen- 

 der Lehm, welcher nach unten zu immer mehr 

 und mehr dunkel gefärbt ist und sehr viele 

 Kalkstein tri! m mer umschliesst."^'' 



=' Dr. S. Ho 111 1. c. pag. 347. 



•■ Ebenda pag 3-18. 



-■■' Vadászlap 1880; '29."). 



-' Dr Rolli: Kinige lliililcn Obeninganis .lalirbnch 

 des nngarisclien Karpatlieii\'ereines 1881. 111. 399 - 

 4:!0. 



