307 



13. 

 14. 

 15. 

 16. 

 17. 

 18. 

 19. 

 20. 

 21. 

 22 

 24. 

 26. 

 27. 

 29. 

 32. 

 33. 

 34. 

 35. 

 36. 

 37. 

 38. 

 39. 

 40. 

 42. 



43- 



44. 

 45. 

 46. 

 47. 

 48. 

 50. 

 51. 



Cerchneis tinnnnculus (L.). — Kevés. — Wenige. 



Falco merillus Gerini. — Kevés. — Wenige. 



Tetrao urogallus L. — Gyakori- — Häufig. 



Telrao médius Leisl. — Elvétve. — Hie und da. 



Tetrao tetrix L. — Igen sok. — Sehr viele 



Lagopus lagopus L — Igen sok. — Sehr viele. 



Lagopus mutus Mont. — Igen sok. — Sehr viele. 



Perdix perdix (L.). — Kevés. — Wenige. 



Crex crex (L.) — Kevés. — Wenige. 



Vanellus vanellus (L.). — Egyetlen pld. — Ein St 



Gallinago gallinago (L.) — Egyetlen pld. — Ein St. 



Larus ridil)undus (L.) — Egyetlen pld. — Ein St. 



Asio accipitrinus (Pau,.). — Kevés. — Wenige. 



Nyctea ulula (L.). — Kevés. — Wenige. 



Picus canus Gm. — Egyetlen lelőhely. — Einziger Fundort. 



Dendrocopus médius (L.). — Kevés — Wenige. 



Dendrocopus niaior L. — Kevés. — Wenige, 



Golaeus nionedula (L.). — Kevés. — Wenige. 



Corvus corax L. — Kevés. — Wenige. 



Pica pica (L.). — Kevés. — Wenige. 



Nucifraga caryocatactes (L.). — Kevés. — Wenige. 



Nucifraga caryocatactes macrorhyncha Brhm. — Kevés. — Wenige. 



Pyrrhocornx pyrrhocorax (L ). — Kevés. — Wenige. 



Pyrrhula pyrrhuia L. — Kevés. — Wenige. 



Tardus menila L. — Egyetlen pld. — Ein St. 



Turdus pilaris L. — Kevés. — Wenige. 



Turdus iliacus L. — Egyetlen pld. — Ein St. 



Turdus musicus L. — Kevés. — Wenige. 



Turdus viscivorus L. — Kevés. — Wenige. 



Loxia curvirostra L. — Kevés. — Wenige. 



Calcarius nivahs (L.). — Egyetlen pld. — Ein St. 



Alauda eristata L. — Egyetlen pld. — Ein St. 



Az itt felsorolt 37 faj között túlnyomó szám- 

 ban azokat a fajokat találjuk képviselve, a 

 melyek Neheing szerint steppe- és tundralakók. 

 E fajok — Nehring „Über Tundren und Step- 

 pen der Jetzt- und Vorzeit" cz. müvének nyo- 

 mán idézve — a következők : 



Ardea — a species jelzése nélkül — 

 NöscHEL szerint a kirgiz steppeken is él, 

 bár nem jellemző (Neheing 52.) 



Anserek jellemző vízi madarai a tundráknak. 



Anas hoscas L és Anas crecca L. Nehring 

 westeregeln-i ásatásai szerint éltKözép-Európá- 

 ban a postglacialis steppe időkben. 



Aquila chrysaëtus (L ). Archibuteo lagopus L., 

 Circus cyaneus L., Cerchneis tinnunculus (L.) 

 es Falco merillus Gerini gyakori az orosz- 

 országi és szibiriai steppeken ( Nehring 1 1 7—11 9). 



Unter den hier vorgezählten 37 Arten fin- 

 det man vorwiegend diejenigen, welche nach 

 Neheing Steppen- und Tundrenbewohner sind. 

 Diese Arten sind auf Grund von Nehrings 

 berühmtem Werke : „Über Tundren und Step- 

 pen der Jetzt- und Vorzeit" die folgenden : 



Ardea — oline Angabe der Spezies — 

 lebt nach Noschel auch heute auf den Kirgi- 

 sensteppen, zwar ist sie nicht charakteristisch 

 (Nehring 52.). 



Anseres sind typische Wasservögel der 

 Tundren. 



Anas boschasL. und Anas crecca L. Auf Grund 

 Nehrings Grabungen in Westeregeln lebten sie in 

 den postglazialen Steppenzeiten in Mitteleuropa. 



Aquila chrysaëtus (L.), Archibuteo lagopus L., 

 Circus cyan. L., Cerchneis tinnunc. L.und Falco 

 merillus Gerini sind auf den russischen und 

 sibirischen Steppen häufig (Nehring 117 — 119.). 



39* 



