316 



Irodalom. — Literatur. 



BiiABius, W. : Die Vogelfauiia in den diluvialen Ablagerungen dor Rübeliindcr Höhlen. — .louriial für 

 Ornithologie, XLIX. Jahrg. 1901. Heft. 1, pag. 57 — (iO. 



Dr. BöcKH Huoo: Geologia. Selmeczbànya, II. k. 1906 — 1909. 



Capek W. : Über Funde diluvialer Vogelknochen aus Mähren. — Bericht üb^r den V. Internatio- 

 nalen Ornithologen-Kongress Berlin 1910. pag. 936 — 942. 



Capek, W. : ptactvu za doby diluviâlni na Morave. Zvlástni otisk z ôasopisu ,Pravík" e. 1 — 2» 

 pag. 1 — 4. 



FüRBRiNGER, Max : Untersuchungen zur Morphologie und Sj'stematik der Vögel, zugleich ein Beitrag 

 zur Anatomie der Stütz- und Bewegungsorgane. Amsterdam, Jena I — 11. k. 1888. 



FüRBRiNGER, Max : Anatomie der Vögel. Referat für die 3. Section des II. internationalen orni- 

 thologischen Kongresses zu Budapest. 



GrADOW, Hans : Dr. H. G. Bronn's Klassen und Ordnungen des Thier-Keiehs, wissenschaftlich 

 dargestellt in Wort und Bild. Sechster Band. Vierte Abteilung. Vögel. Leipzig, 1893. 3. Bde. 



Dr. Gorjanovic-Kramberger, Karl: Der diluviale Mensch von Krapina in Kroatien. Wiesbaden, 19'l6. 



Herman Ottó: Az északi madárhegyek tájáról. Budapest, 1893. 



Dr. Hu.LEBRAND Jenô : A répáshutai Balla-harlangban talált diluvialis gyermekcsontok maradványai. 

 — Közlemények a Magyarhoni Földtani Társulat Barlangkutató Bizottságából, 1911. évf., 2. füz. 

 Különlenyomat a Földtani Közlöny XLI. (1911.) évi kötetéből. 



Dr. Hillebrand Jenő: Jelentés a Szeleta-barlangban 1909. év nyarán végzett ásatásokról. Külön- 

 lenyomat a Földtani Közlöny XL. (1910.) évi kötetéből. 



Dr. Kadic Ottokár: Jelentés a/, aggteleki Baradla-barlangban 1910-beii végzett rendszeres ásatá- 

 sokról. Ibid. pag. 665 — 668. 



Dr. Keller, Conrad: Die Abstammung der ältesten Haustiere. Zürich, 1902. 



Kessler, Mag. : Osteologie der Vogelfüsse. — Aus dem Bulletin der Naturforschenden Gesellschaft 

 zu Moskau Nr. 3 und 4. 1841. pag. 1—95. I— IL Tab. 



Kleinschmiüt, 0. : Gorvus Nucifraga — (mit Beiträgen von Ritter von Tschusi, Menzel, Capek 

 etc.) — Berajah, Zoographia infinita, 1909. 



Knies, Jan : Prav'kè nálezy jeskynni Balcarovy skály u Ostrova na vysocinê Drahanské. — Zvlástni 

 otisk z Véstniku Klubu : pfirodovödeckého v Prostéjovc za rok 1900. 



Knies, Jan : Stopy diluviálniho clovëka a fossiini zvifena jeskyû Ludmirovskych. — Zvlástni otisk 

 z „Casopisu moravského musea zemského" roc. V. — Brné, 1905. 



Dr. KocH Antal : A magyar korona országai kövült gerinczes állat maradváuyainak rendszeres 

 átnézete. — A magyar orvosok és természetvizsgálók XXX. vándorgyűlésének munkálatai, pag. 

 539—540. 



Dr. Koch Antal : Tarnócz Nógrád megyében, mint kövült czápafogaknak új gazdag lelőhelye. 

 Földtani Közlöny XXXIII. 1903, pag. 22. 



Kolthoff, G. : Lagopus Bonasioides etc. Bihang Till k. Svenska Vet. Akad. Handlingar. Band 13. 

 Afd IV. Nr. 6. 



Kolthoff, G. : Tetrao Bonasiotetrix Bogdanow etc. Ibid. Band 17. Afd. IV. Nr. 2. 



Dr. Kormos Tivadar : A polgárdi plioczén csontlelet. — Előzetes jelentés. — Földtani Közlöny 

 XLL 1911. pag. 48-64. 



Dr. Kormos Tivadar: A hámori Puskaporos pleistoczén faunája. — A M, K. Földtani Intézet 

 Évkönyve XIX, pag. 114—141. 



Dr. Kormos Tivadar : Canis (Cerdocyon) Petényii n. sp. és egyéb érdekes leletek Baranya megyé- 

 böL Ibid. 153 — 178. 



Dr. Kormos Tivai).4R : A tatai öskőkori telep, Ibid. XX. Különlenyomat 1 — 66. — Der palaeolithische 

 Fund bei Tata. Sonderabdruck aus den Mitteilungen aus dem Jahrbuche der kgl. Ungarischen Geo- 

 logischen Reichsanstalt. XX. Bd. Heft 1, pag. 1 — 76. 



Dr. Kormos Tivadar : Ueber eine arktische Säugetierfauna im Pleistoeaen Ungarns (Kőszegi. — 

 Zentrallilatt für Mineralogie, Geologie und Palaeontologie. 1911, pag. 300. 



