321 



Jelentés a M. Kir. Ornith. Központ 

 1912. évi madárjelöléseiröl. 



Irta: Schenk Jakab. 



A vonulási adatokra alapított kutatási irány- 

 zatnak már eleve is számolnia kellett azzal 

 a körülménynyel, hogy döntő eredményeket 

 csak évek, esetleg csak évtizedek múlva re- 

 mélhet. A kérdés lényegében rejlő nehézsé- 

 gek mellett még oly tényezők is szerepelnek itt, 

 a melyek akadályozó hatását eddig seholsem 

 lehetett tökéletesen kiküszöbölni. A legfonto- 

 sabb idevágó tényezők a megíigyelőhálózat 

 kellő sűrűsége és a megfigyelők elégséges 

 szakképzettsége. 



A kérdés lényegében rejlő nehézségekre , 

 vonatkozólag elégséges az átvonulási jelen- 

 ségekre való hivatkozás. Itt túlnyomó azok- 

 nak a tényezőknek a száma, melyek hatását 

 a vonulás megindulására és irányára csak a 

 legritkább esetekben lehet pontosan inegálla- 

 pítani és számításba venni. Még bonyolultab- 

 bak a viszonyok valamely átvonuló csapatnál. 

 Mert a mikor azt kérdezzük, hogy hol, mikor 

 és miért kelt útra egy madárcsapat és miért 

 jutott egy bizonyos időpontban egy megha- 

 tározott pontra, akkor nem szabad azt fölté- 

 telezni, hogy a csapat minden egyes tagjának 

 elindulási helye és ideje ugyanaz, mert nem 

 lehetetlen, hogy a csapat minden egyes tagja 

 más helyről, más időben és más okok követ- 

 keztében indult útnak. 



Milyen nehéz még az egy-ugyanazon ponton 

 évről évre ismétlődő tömeges átvonulások meg- 

 fejtése, nem is szólva a nagykiterjedésű szá- 

 razföldeken egész rendszertelenül szertefolyó, 

 még az évenként változó kultúráktól is nagy 

 mértékben függő átvonulásról. Még a legpon- 

 tosabb megfigyelők erre vonatkozó egyidejű 

 működése is csak töredékeket és sejtéseket 

 nyújthat, melyek oly ingatag alapot szolgál- 

 tatnak a következtetés számára, hogy még a 

 legelemibb törvényszerűségek precziz megálla- 

 pítása is legtöbbször a lehetetlenséggel hatá- 

 ros föladat, daczára az évtizedes munkának. 

 Aquila XIX. 



Bericht über die Vogelmarkierun- 

 gen der Königl. Ung. Ornith. Zen- 

 trale im Jahre 1912. 



Von Jakob Schenk. 



Die auf Zugsdateu gegründete Forschungs- 

 riclituug musste schon im vorhinein damit 

 rechnen, dass entscheidende Resultate erst 

 nach Jahren, eventuell erst nach Jahrzehnten 

 erhotìì werden können. Neben den Schwierig- 

 keiten, welche im Wesen der Frage liegen, 

 sind hier auch noch solche Faktoren vorhan- 

 den, deren hindernde Wirkung bisher nir- 

 gends vollständig beseitigt werden konnte. 

 Die wichtigsten hieher gehörigen Faktoren 

 sind die entsprechende Dichte des Beob- 

 achtungsnetzes und die genügende Fachbil- 

 dung der Beobachter. 



Bezüglich der Schwierigkeiten, welche im 

 Wesen der Frage liegen, erscheint es genü- 

 gend, sich auf die Durchzugserscheinungen 

 zu berufen. Hier sind gerade jene Faktoren 

 vorherrschend, deren Wirkung auf den Auf- 

 bruch eines Durchzüglers und auf die Zugs- 

 richtung desselben nur in den seltensten 

 Fällen genau bestimmt und in Rechnung ge- 

 zogen werden kann. Noch verwickelter gestal- 

 ten sich die Verhältnisse bei einem durch- 

 ziehenden Fluge. Wenn man nämlich die 

 Frage aufwirft, wo, wann und weshalb ein 

 Flug seine Reise begann und weshalb der- 

 selbe gerade an einem bestimmten Zeit- 

 punkte einen gewissen Punkt passierte, so 

 darf man nicht annehmen, dass jedes Indi- 

 viduum dieses Fluges sich zu gleiclier Zeit 

 und von demselben Heimatsgebiete auf den 

 Zug begab, da es durchaus nicht unmöglich 

 ist, dass sämtliche Individuen von anderen 

 Grebieten herstammen, aus anderen Ursachen 

 und zu verschiedenen Zeiten aufbrachen 

 Wie schwer ist es selbst bei den sich jährlich 

 an denselben Punkten wiederholenden Mas- 

 sendurchzügen die Gesetzmässigkeiten zu be- 

 stimmen, gar nicht zu sprechen von dem 

 Durchzuge auf grossen Ländergebieten, wo 

 sich dieser ganz unregelmässig zersplittert und 

 selbst von den Kulturen abhängig ist, welche 

 ihrerseits jährlichen Wandlungen unterworfen 

 sind. Selbst die simultanen Arbeitender genaues- 

 ten Beobachter können diesbezüglich nur Frag- 

 mente und Ahnungen ergeben, welche für die 

 Schlussfolgerungen eine derart schwankende 



41 



