382 



ben a többi állami tulajdonú fészekodutelep 

 készletének felújításáról és növeléséről is 

 állandóan gondoskodik. Ebbeli működése 

 sikerének méltatása az a felirat, a melyben 

 az Országos Erdészeti Egyesület ezidén arra 

 kéri a földmivelésügyi minisztert, hogy azt a 

 pénzben ki sem fejezhető előnyt véve, mely 

 a hasznos madarak védelme révén a káros 

 rovarok leküzdésében nyilvánul, legyen kegyes 

 ebbe ezentúl az államerdészet szerveit az 

 eddiginél nagyobb mértékben bevonni és 

 különösen a gyakorlatban annyira bevált 

 mesterséges fészekodvak gyártását és ingyenes 

 szétosztását a lehető legnagyobb mértékben 

 elősegíteni. 



Túlnyomórészt ennek a buzgó államerdé- 

 szeti tisztikarnak munkája az, a mit az általa 

 kitöltött kérdőivek alapján a következőkben 

 a madáróvás és telepítés múlt évi és ezidei 

 részleges eredményeképpen közreadok. A kérdő- 

 ívek, a melyeken az egyes kezelők nemcsak 

 az eredményt, hanem a hiányokat is, erre 

 vonatkozó nézeteiket s belőle eredő kíván- 

 ságaikat is közlik, mint a nagy kiterjedésű 

 kísérleti telepekkel való összeköttetés szervei 

 is nagy szolgálatot tesznek s îiz állandó át- 

 tekintést biztosítva, a központból való irányí- 

 tást nagyon megkönnyítik. 



A luadárvédelem eredménye 1911 -ben. 



126 kérdöiv anyagából feldolgozva. 



Az 1 — 117. sz. kérdőív a m. kir. erdő- 

 gondnokságok, erdészeti és gazdasági szak- 

 iskolák és kísérleti telepek területein meg- 

 vizsgált 3851 darab, a 118 — 126. sz. ív 

 pedig a magántulajdonban lévő 1154 fészek- 

 odúról ád hírt. 



Az utóbbiak név szerint : 



den. Die 3000 Kronen betragenden Auslagen 

 hatte — auf drei Jahre verteilt — die Orni- 

 thologische Centrale übernommen, welche 

 gleichzeitig auch die Erneuerung und Ver- 

 mehrung der Ausrüstung aller übrigen staat- 

 lichen Vogelschutzanlagen stets besorgt. Als 

 Würdigung der Erfolge dieses Wirkens ist 

 das an das Ministerium für Ackerbau gerich- 

 tete Gesucli zu betrachten, in welchem der 

 Landes-Forstverein mit Hinsicht auf den, im 

 Gelde kaum berechenbaren Vorteil, welcher 

 aus dem Schutze der nützlichen Vögel in der 

 Bekämpfung der schiullichen Insekten hervor- 

 geht, ersucht, in diese Arbeit künftig die Or- 

 gane des staatlichen Forstwesens in grösse- 

 rem Masse einzuziehen und besonders die 

 Fabrikation und unentgeltliche Verteilung der 

 sich praktisch so sehr bewährten Nisthöhlen 

 in tunlichst grösstem Masse zu ermöglichen. 

 Was ich in dem weiteren, auf Grund der 

 Fragebogen, als einen Teil der Ergebnisse des 

 praktischen Vogelschutzes im verflossenen 

 und dem laufenden Jahres hier vorführe, ist 

 auch vorwiegend die Arbeit dieses eifrigen 

 staatsforstlichen Anitspersonales. Die Frage- 

 bogen, auf welchen die Besorger der Anla- 

 gen nicht nur die Erfolge, sondern auch die 

 Mängel und ihre diesbezüglichen Meinungen 

 und daraus folgenden Wünsche angeben, lei- 

 sten auch als Verbindungsorgane mit den 

 weitausgedehnten Versuchsanlagen sehr gute 

 Dienste und haben durch Ermöglichung einer 

 stetigen ÍTbersicht zur Erleichterung der zen- 

 tralen Leitung sehr viel beigetragen. 



Ergebnisse desVogelschutzus im Jahre 1911. 



Aus 126 Fragebogen bearbeitet. 



Die Fragebogen 1 — 117, von den königl. 

 ung. Forstverwaltungen, Forst- und Okono- 

 miefachschulen und Versuchsanstalten einge- 

 sendet, berichten über 3851 revidierte Nist- 

 höhlen, während die Bogen 118 — 1-6 von 

 1154 im Privatbesitze befindlichen HöJilen 

 sprechen. 



Die Namen der letzteren sind : 



118. Soproni Állatvédő Egyesület; 119. Perlaki Madárvédők; 120. Sípos Antal, Körmend; 

 121. Mauks Károly, Algyógy; 122. Tapsony Mátyás, Zilah ; 123. id. Szeöts Béla, Tavarna; 

 124. Körmöczbánya városa; 125. Drégely Alauák, Miskolcz ; 126. ifj. gróf Korniss Károly, 

 Szentbenedek. 



