401 



begy vagy fülemile a sodrony szélén guny- 

 nyasztva les prédára. 



A park mellett levő szőlőnél és gyümöl- 

 csösnél, a kerítés belső oldala mentén külön- 

 böző cserjefajokból, úgymint Sambucus (bodza), 

 Lonicera (loncz), Tamarisc, Ligustrum (fagyai), 

 Syriuga(orgona), Crataegus (galagonya), Cornus 

 (som), kökény, egi'es stbből élősövényt ültet- 

 tem. Kzt CsöRQEY űr útmutatása szerint, Ber- 

 LEP8CH báró módjára hullámvonalban metszem. 



A park középpontjában czenientből készült 

 itató van, mely nyáron állandóan friss vizzel 

 van ellátva. A tölgyesben több helyen száraz 

 rőzse s gyökér van felhalmozva fészekalapnak. 



1907. évben ősszel helyeztük ki Csöegey 

 úrral az első 27 A, B, C és D mintájú fészek- 

 odut, melyek számát azóta 54-re emeltem. 



A czinege mindeddig csak téli vendége 

 volt kertünknek. Természetes odu hiányában, 

 a családalapítás előtt itt hagytak ezek a meg- 

 becsülhetetlen rovarpusztitók. Az első pár 

 megtelepítése az odúk kihelyezése után két 

 évre sikerült. S mondhatom e kis madárpár 

 kétszeri fészkelésével, oly sok örömben része- 

 sített, hogy bőven kárpótolva voltam minden 

 fáradságért, melyet a madárvilág érdekében 

 tettem. 



Télen állandóan teritett asztal vár mada- 

 raimra a fenyöcsoportban elhelyezett baranya- 

 kárászi etetőkunyhó és a szabadban levő 

 etetőeresz alatt. Ez utóbbit különös előszere- 

 tettel keresi fel az éhes kis had. 



Itthon készült madárkalács, napraforgó és 

 tökmag szolgál eleségül. Az etetőeresz föld- 

 jére rostaalja van hintve a magevők részére. 

 A czinkék, ha napraforgómag van, egyéb 

 eleséggel nem törődnek. Csalogatóul nyers 

 fagygyúdarab, dió s tökmagfüzér szolgál. 



A ragadozók s verebek irtását teljes erővel 

 folytatjuk. 



1910-ik évben lövetett 30 darab karvaly 

 (télen érkező, észak-európai átvonulok, me- 

 lyeket valószínűleg az egérjárás csalt ide 

 Aquila XIX. 



überwachsen. Im Frühjahr und Herbste ist 

 es eine ungemein anziehende Erscheinung, 

 wenn der winzige Zaunkönig, das Rotkehl- 

 chen oder die Nachtigall am Rande dieses 

 Drahtgeflechtes sitzend auf Beute lauern. 



Im Wein- und Obstgarten pflanzte ich am 

 inneren Rande des Zaunes eine lebende 

 Hecke aus verschiedenen Straucharten an, 

 u. zw. Sanibucus, Lonicera, Tamariscus, 

 Ligustrum, Syringa, Crataegus, Cornus, dann 

 Schwarzdorn, Stachelbeere etc. Dieser Hecke 

 gebe ich nach den Anweisungen Herrn 

 CeöRQEYs, dem von BERLEPSCHSchen System 

 entsprechend, eine durch Beschneiden erreich- 

 bare Wellenform. 



Im Mittelpunkte des Parkes ist eine aus 

 Zement gebaute Vogeltränke, im Sommer 

 stets mit frischem Wasser versorgt. Im 

 Eichenwäldchen sind auf mehreren Plätzen 

 trockenes Reisig und Wurzeln als Nestunter- 

 lage zusammengehäuft. 



Die ersten 27 Nisthöhlen, Modell A, B, C 

 und D, setzte ich im Herbste 1907 aus ; die 

 Zahl derselben stieg seither auf 54. 



Die Meisen waren früher hier nur Winter- 

 gäste. Wegen Mangels an Baumhöhlen hatten 

 uns diese ungemein wertvollen Insektenver- 

 tilger zur Brutzeit stets verlassen. Die An- 

 siedelung des ersten Pärchens gelang im 

 zweiten Jahre nach dem Aussetzen der Kunst- 

 höhlen und ich kann behaupten, dass mir 

 dieses kleine Vogelpärchen mit dem zwei- 

 maligen Brüten so viele Freude bereitete, 

 welche alle meine bisherige Mühe im Interesse 

 der Vogelwelt reichlich belohnte. 



Im Winter haben meine Vögel stets gedeck- 

 ten Tisch, sowohl in dem in einer Fichten- 

 gruppe aufgestellten Futterhause als auch 

 unter dem freistehenden Futterciaehe. Beson- 

 ders dieses letztere wird von den Scharen 

 der kleinen Hungrigen mit Vorliebe besucht. 



Als Nahrung wird häuslich zubereiteter „Fut- 

 terstein", aus Talg und ölhaltigen Sämereien, 

 dann Sonnenblumen- und Kürbiskerne verab- 

 reicht. Auf dem Boden des Futterdaches sind 

 für Körnerfresser verschiedene Fruchtkörner 

 verstreut. Die Meisen kümmern sich, so lange 

 sie Sonnenblumenkerne haben, um andere 

 Futterstoffe überhaupt nicht. Als Lockspeise 

 verwende ich Talgstücke, Wallnüsse und 

 Kürbiskernschnüre. 



Gegen die Raubvögel und Sperlinge fähren 



51 



