411 



tani fűrészporf^ a harkálynak magának kellett 

 három már letojt tojása számára puha aljat 

 készíteni. Egy a közelben levő fészekodu 

 bejáró lyukát kitágította és az így uyert 

 fatörmeléket használta fel fészekanyagnak. 

 A később felállított odvakba már szórtam 

 fűrészport, amiből aztán szintén hordott 

 fészkébe. 



Meg kell jegyeznem, hogy veréb az odva- 

 kat még csak meg sem közelítette (mert az 

 intézet és a gazdasági épületek elég fészkelő- 

 helyet nyújtanak számára). Az egyik fészek- 

 odvat a kerti pele foglalta el. 



A madarak többi ellenségeit folytonos 

 lelövéssel pusztítottam. Leggyakrabban a 

 mókus fordult elő, legtöbbje a közeli 

 erdőségekből jött át. A hamvasvarjú évente 

 3 — 4 párban is költött a parkban. A karvaly, 

 kis énekeseink e leggonoszabb pusztítója, 

 csak csatangolása közben volt látható. 



A téli etetés több helyen, nyitott kerti 

 házakban stb. szalonna, sajt és napraforgó-, 

 tök- és kendermaggal eszközöltetett. 1913-ban 

 már az Ornith. Központ által küldött dúczetető 

 fog majd alkalmasabb etetőhelyül szolgálni. 



A park ornisát, mint már előzőleg említet- 

 tem, nemcsak az egyének, hanem a fajok 

 sokasága is jellemzi. A fekete rigó, az erdei 

 pinty, a szénczinege és csicsörke fordulnak 

 elő legszámosabban. Tavaszszal tűlzengik 

 énekükkel a többi madár dalát. Az erdei 

 pinty és fekete rigó fészeképítését, költését 

 és fiókáinak felnevelését évente rendesen 

 10 — 12 helyen figyelhettem meg. A barátka- 

 poszáta 15 párban is költ. Fészkét legtöbb- 

 nyíre bodzabokorban találtam, 2 mnél sohse 

 magasabban. Fülemülében a vidék gazdag. 

 A reáliskolai kertben a párok száma 6 — 8 

 között ingadozott. Énekük értéke nagyon 

 változó. Fészkük igen neliezen található meg, 

 mert a környezettől semmiben sem külön- 

 bözik. A tojó igen gondosan ül a tojásokon. 

 Közvetlen közelébe mehetünk és nem repül 

 el. Szemeit ránk irányítva figyeli minden 

 mozdulatunkat. Ha azonban hosszabb idei^ 



Nachdem ich in die Höhlen keine Sägespäne 

 gestreut hatte, war der Specht gezwungen, 

 für seine drei gelegten Eier selbst eine weiche 

 Unterlage zu schaÖ'en. Er erweiterte die 

 Eingangsöfl'nung eines nahen Nistkästchens 

 und benützte die so gewonnenen Holzspäne 

 als Nestmaterial. In die später aufgestellten 

 Nisthöhlen streute ich schon Sägespäne, wovon 

 er später auch in die Höhle trug. 



Ich muss bemerken, dass Sperlinge nicht 

 einmal iü die Nähe der Höhlen kamen (weil 

 das Haupt- und die Wirtschaft sgebäude der 

 Anstalt für sie genügend Nistplätze bieten. 

 In einem der Nistkästchen halte sich ein 

 Siebenschläfer niedergelassen. 



Die Zahl der übrigen Vogelfeinde wurde 

 durch fortwährendes Abschiessen vermindert. 

 Am häufigsten waren die Eichhörnchen, von 

 denen die meisten aus dem nahen AValde 

 herüberkamen. Von der Nebelkrähe brüteten 

 im Parke 3 — 4 Paare. Der Sperber, dieser 

 grösste Feind unserer kleinen Sänger wurde 

 nur während des Herumstreifens gesehen. 



Die Winterfütterung erfolgte mit Speck, 

 Käse, ferner mit Sonnenblumen-, Kürbis- und 

 Hanfsamen, welche in oifenen Gartenhäuschen 

 aufgestreut wurden. Im Jahre 1913 wird der 

 von der K. U. 0. C. gesandte Taubenschlag- 

 futterkasten eine bessere Futterstelle bieten. 



Die Vogelwelt des Parkes charakterisiert 

 sich, wie ich schon früher hingewiesen habe, 

 nicht nur durch die grosse Individuenzahl, 

 sondern auch durch die verhältnismässig grosse 

 Menge der Spezies. Am zahlreichsten kom- 

 men die Schwarzamsel, der Buchfink, die 

 Kohlmeise und der Girlitz vor. Sie übertönen 

 im Frühling mit ihrem Gesang das Lied der 

 übrigen Vögel. Den Nestbau, das Brüten und 

 Aufziehen der Jungen des Buchfinken und 

 der Schwarzamsel konnte ich jährlich an 

 10—12 Stellen beobachten. Die Mönchgras- 

 mücke brütete auch in 15 Paaren. Ihr Nest 

 fand ich in HoUundersträuchern und niemals 

 höher als 2 m. Die Gegend ist reich an 

 Nachtigallen. Im Parke schwankte ihre Zahl 

 zwischen 6 — 8. Ihr Gesang ist an Wert sehr 

 verschieden. Das Auffinden ihrer Nester ist 

 sehr schwer, da sie der Umgebung vollkom- 

 men ähnlich sind. Das Weibchen brütet sorg- 

 fältig seine Eier aus. Wir können in seine 

 unmittelbare Nähe gehen, ohne dass es davon- 

 fliegt. Seine Augen auf uns gerichtet, beobachtet 



52* 



