AQUILA. 



In cxcelso (ìgit nidnni 

 Regina avinin .... 



A MAGYAR MADÁRTANI KÖZPONT FOLYÓIRATA. 



rERIOPICAL OF ORNITHOLOGY. .lOUHNAl POUR L'ORNITHOLOGIE. ZEITSCHRIFT FUR ORNITHOLOGIE. 



EDITEIi BY THE HUNGARIAN CENTRAL-BUREAU PUBLIÉ PAll IJ? BUREAU CENTRAL POUR ORGAN DES UNGARISCHEN CENTRALBUREAUS 

 FOR ORNITHOLOGICAL OBSERVATIONS. LES OBSERVATIONS ORNITHOLOGIQUES. FÜR ORNITH. BEOBACHTUNGEN. 



Nr. 1. 2. sz. — 1896. Mai. 31. 



Budapest, N.-Muzeum. 



Évfolyam III. Jahrgang 



Éles határok és látszólagos raegkésések, ezek je- 

 lentősége a madarak tavaszi vonulásában. 



Irta : Heeman Ottó. 



.Sirbarfc ®rrnÄcn uno sdrcinbarc Ucrapätuttgen: 

 iljrc ^tùcutung für ùcit J^rül)üngs;u0 btx ^ögcl. 



SSon Dtto .fermati. 



Memiél mélyebbre batol a rendező, osztályozó 

 kéz ama chaosbaD, melyet Middemlorf A. oly 

 találóan nevezett a vonulási adatok rendetlen 

 halmazának — aWusti» — sa melyre oly kitű- 

 nően ráillik az a példabeszéd, hogy az ember a 

 fától nem látja az erdőt, — annál érdekesebben 

 alakulnak a viszonyok. Gyakran egy sorozatból, 

 egészen jelentéktelen és csekélységnek látszó 

 feljegyzésből nagyhirtelenül egy fénysugár lövel 

 s oly jelenségeket világít meg tisztán, melyek 

 többnyire még ma is az ismeretes « csodálatos n 

 vagy «különös« sorozatba tartoznak, tulajdon- 

 képen oda kényszeríttetnek, csupán azért, mert 

 az illetők a rendetlen halmaz osztályozásától 

 visszariadnak. 



Szorosára véve az avi- vagy ornithophsenolo- 

 gus itt szakasztott azzal a feladattal és módszer- 

 rel áll szemben, mint a meteorológus, kinek 

 elődjei szintén visszarettentek az adathalmazok- 

 tól s a kiknek eleinte a látszólag savanyú almára 

 kellett fanyalodniuk, a mely azután a tárgynak 

 rendszeres kezelése folytán, mind édesebb és 

 édesebbé vált, úgyannyira, hogy uia már a posi- 

 tiv tudás hasznára a megfigyelési hálózatokat, 

 az önműködőlég jeg}'zö eszközöket és az össze- 

 hasonlító eljárást határozottan megköveteli. 



A vonulási adatok erdejében már az első, ren- 

 dező fogások is positiv eredményt adnak, még 

 pedig a következőt : 



1. A vonulás a maga lefolyásában nem függ 

 a repüléstől, helyesebben a röpülés gyorsasá- 

 gától.* 



* Aquila I. Herman O. «A füsti fecske tavaszi vo- 

 nulása», 1). 9. 

 Aquila, m. 



%t- tiefer bie nvbiicnbc, íiditciibc §anb in bem, 

 biírd) 31. ü. ^JJiibPeuborf troifeuií «iBuft« benaiuiten 

 Gíjaoa ber Sugèbaieii — auf iue[d)eii ber Spruá) : 

 <i2)îan fíe[)t ben ÎBalb cor iVinnien niditn luie ije= 

 mad)t pafet — einbrinoit, Defto intevefiantcrcjeftalten 

 fid) bie a3ei-()nítniiíe. Dft fcíjiefet ein Sid)títrn[)l ganj 

 píö|Itc^ auâ einer îieilje gan^ Î)ariuUiê, ja unbe; 

 beutenb fd)eiiienber 3tuf^íeiJ)nnngen íienior niib ht- 

 [eudjtet ganj fd)arf ■iierljältniife, lueldie and) bente 

 nod) nielfad) tu bie befannte 3{ei()e ber «nierf: 

 unirbigen» ober «rätbielftaften» [)ingel)bren, eigent^ 

 (id) iiineinge^ninngen luerben , n. jiu. ano ber 

 einzigen Urfadìe, lueil man üor ber Siditung beò 

 «SBnfteê» ,^urn(ííá)ent. 



®er 3liii= ober Orniti)opi;änologe fteí;t fjier, 

 ftrenge genommen, gan,ì berfetben 3íufgabe gegen; 

 über, raie ber 93îeteorologe, beffen -Horfabren ja and) 

 cor ben íSatenmaffen äurürffd)rerften, anfange in 

 ben fd)einbar fanren 3lpfeí beifîen mufîten, u)e[d)er 

 fiá) aber bura) met()obiíd)e ÍV'[)anblnng beê Stoffes 

 ftetê füf;er nnb füfter eriuieô, uni beute íd)on S8e= 

 obacÎ)tungônelie felbftregiftrierenbe Suftrumente unb 

 uerg(ei(^enbeâ S8erfai)ren fategorifd) ju forbcni u.,^io. 

 jum frommen beâ pcfitioen aBiffenê. 



©(^on bie erften orbnenbe ©riffe in ben 3)aten: 

 roalb ergaben pofitiüe aíefultate, u. jiu. bie foi= 

 génben : 



1. S)er3ugl)ängt in feinem 'iterlaufe n i d) t nom 

 í^lugüermögen, richtiger ber Ci3cfd)iüinbigfeit beâ 

 gUigeè ah.* 



* Aquila. I. D. i^ennon «Ser grü[)ling0ä"9 bei' Sîauci^- 

 ftílioalbe» p. 9. u. fi'. 



1 



•Z.T-OÍ 



