â 



2. Szó sincs tehát vándorlásról — a folyto- 

 nosság értelmében — hanem csupán előrehala- 

 dásról} 



3. A füsti fecskének, hogy európai fészkelési 

 területét újra megszállhassa — szorosan Yéve — 

 92 napra van szüksége, noha röpülésének selies- 

 ségénél fog\'a még ennyi óráig sem tartana, 

 hogy az — akkor — ismeretes legdélibb fekvésű 

 Murciától, a legészakibb fekvésű Luleaba érjen. ^ 



4. A föklirati szélességek szerint való előre- 

 haladás egybevág a hypsometrikus viszonj^ok 

 szerint valóval.* 



5. Középértékek és a már ismert rövidebb 

 megfigyelési sorozatoknak hoszsabb soroza- 

 tokra való átszámítása alapján elméletileg felte- 

 hető és elfogadható, hogy a füsti fecske előre- 

 haladása körülbelől a !)'4 fokú izothermával 

 esik össze; * a többi fajoknál ez még meghatá- 

 rozásra vár. 



6. A vonulás az illető év vonulási időszaká- 

 nak meteorológiai jellemével a legszorosabban 

 összefüggő.^ 



7. A vonulásnak bizonyos sajátságai a terri- 

 toriális földalakulat sajátosságával járnak.^ 



E tételeken kivül az eddig követett eljárásból 

 még különösen az a tanúság tűnt ki, hogy a 

 fekvések szélsőségei és az ingadozások azok, a 

 melyek a relative legjobb értéket szolgáltatják, 

 és hogy ez utóbbiak azok, a melyek az össze- 

 hasonlító eljárás számára a relative legbiztosabb 

 alapot »iiHJljak. Más szóval a nagy távolságok, 

 egyesülve a megfigyelések hosszú sorozatával, a 

 vonulás lefolyásának képét élesbítik. 



Ebből logice kétségkívül az is következik, 

 hogy as éles Jiatárokon fekvő megfigyelési j^on- 

 tok kiválóan fontosak, mert lehetővé teszik a 

 vonulás kezdetének, tetőzésének és végének éles 

 megfigyelését, a mely három, igen fontos elem 

 continentális helyeken inkább összefolj'ó, vagy 

 épen meg sem figyelhető. 



Hogy mily positiv l)ccsük van azoknak az 

 eredményeknek, a melyek éles határok mellett 

 fekvő megfigj'elési helyekről valók, bizonyítják 



' Aquila I. idem, ibidem. 



* Aquila I. idem, ibidem. 



* Aquila I. idem, ibidem. 



* Aquila IL Hegyfoky K. »A füsti fecske vonulásá- 

 nak elméleti meghatározása» stb., p. 111. 



Herman O. «A madárvonulás elemei Magyaror- 

 Bzágou» 189 l-ig. 189."). 



' Idem, ibidem. <. Miutamegtìgyelés«. 



2. ©ő í)iiiibclt fidj atfo and) iiid)t um ein ì^ian- 

 bern — im ©iiuic beò (Sonttiuiirlidjcii iienoiiuneu 



— fonbern um ein ^lîorrucfen.^ 



3. ®ie 9ïaud)id)iim(be bebavf ,yu' i^efiebehiiiçj 

 ifiveè euro^niifclicn SBrutgeineteê — ftveiige ge= 

 nomiiieu — !)2 Tttçie, um fie bod) bem Àlui^uer^ 

 möijeu imd) nidjt einmal fo oieler ©tiinben bebiirfte, 

 um vom — bomalâ — tiefanntcn íüb(id)|"ten '^íunft 



— ïlîurcia — bis juin lUirbiidjften — Sulea — 311 

 geiaiuieii.^ 



4. ®aê SBorriicfeii beê S^iQeè luid) cjeograpÎ)ifd)eii 

 $8veiten ift jenem nod; l)ijpíometriíd)en ^bt)en con: 

 gruent.-'' 



5. 3(uf mittlere ißerttie nnb llmi'ed)nnnii be= 

 faunter füräerer 33eobad)tungèreii)en ïann — ti;eo= 

 vetijd) — beftimnit angenonunen mevben, ïia^'i bas 

 S^orrüden ber '1ìaud)id)malbe mit jeiu-m ber :òiio= 

 tí)erme ;)-4 &vah änfammenfäUt; * ift bei anbcven 

 Slrten nod; ju beftimmen. 



6. ©afe ber 3»g unt bem ineteorofogijdien Qí)a- 

 rafter ber 3i'!Vjpcriobe ber betreffenben ^^aljre 

 engftenô sufammenficingt.^ 



7. iî^afe ber orograpbiíd)e (îbarafter ber Xeni- 

 torién gemile (S"iöeid)eiten beê S'HI^^ licbingt." 



2luf;ev biefen fünften ergab ^fid) ano bem an= 

 gemenbeten 'Iverfabren nod) befonberí bie 2eí)re, 

 bafe eá bie tS-.r trente ber l'agen nnb ber 

 ©djnianfnngen finb, iueld;e bie re lat io be ft en 

 3Bertt;e ergeben nnb bief e legieren eô finb, meUte 

 für baê uergleidjcnbe Îierfatiren bie relatiu folibefte 

 33afiê bieten. 9Jîit ouberen 2Borten: bie großen 

 iîîtftanjen im SSerein mit langen 33eobad)tungôreil)en 

 Derfd)ärfen baè Silb bes aSerlaufeâ beê S^W^- 



iogifd) folgt íjierauS gan,^ aioeifelloë, bafi bie an 

 f d) a V f e n ® r e n ,^ e n gel e g e n e n 33 e b a d) t n n g ô^ 

 punite non atlergrőfeter 2Bid)tigfeit finb, 

 nieit fie baê fdiarfc ©rfaffen beè iBegiinieô, ber 

 Êulmination uub beô ßnbes bcè3ugeôermijglid)en, 

 toetd^e brei fo und)tige Gtemente auf continentalen 

 Seobadjtungèpnnften mef)r nerfdjinimmen, ober 

 tíberlianpt gar nidit loalirgenonunen luerben föiuu-n. 



ivon ineldjem vofitioen iBertlje bieiliefultate finb, 

 roeldje an fdjarfen ©rensen gelegene 33eobadjtung5: 

 punite ergeben, bas Iel)ren bie eiiglifdien Seob= 



' Aquila I. idem, ibidem. 



'■' Aquila I. idem, ibidem. 



' Aquila I. idem, ibidem. 



■* Aquila II. 3. ^egvfof:) «Sljeoret. Seftimimmii beâ 

 31aiicl)jcÇ!». Bi'SSii» etc. p. 111. 



■' D. germán «©lemente beâ SBogelsugeá in Ungarn 

 bis 1891.» 1895. 



° Idem, ibidem, 31!nfterbeoDnd)tung. 



