E mintaszerű feljegyzésekből már most le 

 akarom vonni a tanúságot, még pedig, hogy : 



1. A legkorábbi érkezési adat Euróiját illető- 

 leg, nem a' Rheinhold Brehmtöl való murciai 

 t'ebruárius 25-ike, hanem Howard L. Irby gib- 

 rallári adata : február í:}-ika ; ezzel az európai 

 fészkelési terület megszállása 99 napról 105-re 

 szökken. Különösen kiemelem, hogy a ü5° é. sz. 

 alatt fekvő Luleât, mint a legészakibb fészkelési 

 helyet azért veszem tekintetbe, mert innen meg- 

 figyelési sorozat áll rendelkezésünkre. Gütke ^ 

 a (iS°, Collett ^ a 70° é. sz.-et tekinti, mint az 

 előfordulás legészakibb határát, mindakettő 

 azonban csak általánosságban. 



2. Nordliiuieniek Luelara vonatkozó adat- 

 sorozatából ornithologiailag — a két szélső ada- 

 tot — és meteorologiailag — az összes adatokat 

 tekintve — a középszám Liileâra nézve május 

 '26. (Herman, Aquila I. és Hegyfoky, Aquila IL 

 p. U±) 



Ebből következik, hogy mikor a Gibraltáron 

 a fiatal füsti fecskék szárnyra kehiek, t. i. május 

 i24-én, ugyanez a madárfaj még csak akkor tájon 

 jelenik meg először s fog a fészkeléshez Lulea- 

 ban ! Már ez a körülmény is feltétlenül oly előre- 

 haladásra mutat, a mely a meteorológiai tüne- 

 tekkel szerves kapcsolatban van s a mely az 

 izothermák előrehaladására is figyelmeztet. 



3. Hoivard L. /ròy feljegyzéseinek legérdeke- 

 sebb része mégis az a tény, hogy a Gibraltáron 

 február 13-án megtelepedett és fészkelő füsti 

 fecskéket e faj későbbi, még pedig aprii á4-én 

 megjelenő csapatai is átrepülik, általában véve 

 mindenesetre északi irányban. Ezekre az átvo- 

 niüókra nézve Howard L. Irby két adatot említ, 

 u. m. : aprii 15-ét, mely mint érkezési középidő 

 egészen az 53. é. sz.-ig, Neiiwarjjig terjed ki ; 

 és aprii 24-ét, mely, mint közép az 55. é. sz.-ig, 

 tehát Angolország közepéig érvényes.* 



Ha már most a legiöbb avipha^nologusnak 

 oly könnyedén általánosító eljárását akarnám 

 követni, úgy azt mondhatnám : 



«Az április 24-én Gibraltár, tehát a 3Ü°7'27" 

 é. sz. és l!2°áO' k. h. felett — Ferrótól szá- 

 mítva — átvonuló fecskék Angliának vannak 

 szánva». Ezt azonban tenni nem akarom, mert 

 erre nézve, különösen localis és absolut értékű 

 erősség nincsen. 



' Giitke, 1. c, p. 435. 



" Eemarks ou the Ornitliology of Noitliern Noway 

 1873. 



^ Hermiiu 0. Aquilii I. 1804, p. 17. 



3cí) und mm am W\m fcíjv muftcríjnfteit 9(uf= 

 jeidimuujoii öic Sctjrcii sicljen, u. 310.: 



1. ®aè friil;efte üiatuni ber Slufiinft ín (Surova 

 ift iiidit jeneâ üoii 5)iiircia — :)icínl)oíb ÍU-et)m 



— ^-ebniav 25., fonbcni jciieâ von ©ibvaltnr — 

 ^ouiarb í. Srdíj — J^cbruar 13.; mití)in fteigt 

 aud) ber Seitraum bor löeíicbhiiuj beê europiiiic^eu 

 (îicineti'ô mm 02 auf 105 Xa(\c. ^d) bemevre anè-- 

 brtìcflid), ba{5 id) aio uörblid)ítcii iìrutort l'uleâ 



— 65° n. 33. — iieíimc, weil uou bort eine Seob= 

 ad)tnn9êrei(;e imrliecU; ©ätfe füljrtale nbrb(id)fte 

 ©reuje ber a\n-breítnno( (iS°,i (Solíetf-^ òcn 

 70. ©rab n. 33r. an, beibe aber nnr ím 2lílijeineinen. 



2. ®ae Wand für Suled íft auê 3iorbUnberô 

 'J^atenreibe ornitboíoivíd) — anê ben Gdremen — 

 unb nieteovolocjijd) — ano alien T-aten — ber 

 26. 3)ìai (nad; Herman, liiuila I nnb êcpfoft; 

 3íqnila H, p. 142). êù'vauô fohU, i'i-'^i'' wenn auf 

 ©íbraltar bie jungen 9{audjfd)uialbeu fdnm f liiöge 

 werben — ÏÏÎai 24. — biefelbe Söogelart in l'nieä 

 er ft anfonnnt unb ííd) jnni Oiiften ruftet! 

 ©djon biefeô beutet unbebingt auf ein i'orrüden 

 I)in, uieId)eo mit ben ineteorolooiifdjen Elementen 

 organtfá; jufamnienfiänciit, balder anf i^a^j S^orrücfen 

 mit ber ^sfotbernu- binbentet. 



3. ^aő intereffantefte element ber 3luf5eid)nnngeu 

 Öouiarb 1'. 3rbi/ô ift jebod) ber Umftanb, ha^ 

 bie auf ©ibraltar uom i:i. gebruar au fefebaften 

 uno niftenben 9iand)fd)iualben bnrd) fpäter — u. 3111. 

 btô jum 2k 3(pril — anfonuiu'nPen,3i'iö>-' bcvfelbeu 

 a^ogelart ü b e r f ( g e n m e r b e u, aűgeniein ge= 

 nonunen jebeufallè in ubrbtidjer 9iid)tung. %nï 

 biefe überftiegenbe 3>urd;5ügler fülirt igounirb S. 

 3 r b i) jinei Saten au, u. 5111. ben 15. 9íprií, lueldjer 

 alò mittlerer 9lnfunftôtag bis in ben 53. ©rab 

 nbrbí. 5Br. — 'Jieniuarp — Ijiuanreídit, unb ixn 

 24. 3lpril, iiield)er aid lliíttel bio jum 55. ©raD 

 uijrbl. 33r., alfo biô jnr mittleren í'age non Gug= 

 lanb reíd)t.-' 



ÍBolIte id) nun bai fo Ieid)tbin generalifíerenbe 

 SBerfaí^ren ber nunften 3Unp()äuologen anioenben, 

 fo föunte id) fagen: «bie am 24. 3lpril über @ib= 

 raltar, aífo 36°7'27" nbrbl. 5Br. unb 12°20'ű.C. 

 uon gerro boljin^idjeuben í)iaud)fd)U)alben finb für 

 (Suglaub befttmmt.» ®ieê roíű id) aber niájt tljun, 

 lueil bafür, befonberò local, fein 3(nf)altèpunft lum 

 abfolntem SBertl) uorljanben ift. 



' Gätke 1. e. p. 43Î. 



■■^ Bemarkfì 011 the Ornitologie of Northern Norway 

 1873. 



^ 0. §erm>in, Aquila I. 1894. p. 17. 



