6 



Két következtetés azonlian határozottan jogo- 

 sult, mert megállapítja, hogy : 



1. Egy adott jjonton helyesen észlelt kcwbbi 

 adatok nem mindig hibásak. 



2. Hogy a vonulás egy és ugyanazon fajra 

 nézve — a füsti fecskét illetőleg egész bizonyo- 

 san — oly csoijortokban történik, a melyek le- 

 származásuk szerint bizonyos északi vidékhez 

 tartoznak s oda a meteorológiai viszonyokhoz 

 képest, bizonyos időbeli, a meteorológiai viszo- 

 nyok alakulásától függő ingadozásokon belül, 

 visszatérnek. 



Ilyképen Alfred Brehmnek — Cairo-Char- 

 tumból való — látszólag késői vonulási adatai — 

 valamint a másokéi is természetesen épen oly 

 helyesek lehetnek, mint az a jelenség, hogy egy 

 és ugyanazon fajnak fészkelési területe — példa 

 rá a Saxicola ornanthe L. * — gyakran rop- 

 pant kiterjedésű. 



A tájékozódásról a « Madárvonulás elemei Ma- 

 gyarországon 1891-igi) czímü 1895. Budapesten 

 megjelent munkámban szóltam. 



Howard L. Irby megfigyelései azonban a 

 lehető legteljesebben igazolják, mily fontosság- 

 gal líirnak az alkalmas, még pedig a tengerpar- 

 ton és lehetőleg az európai kontinens legesleg- 

 délibb részén fekvő pontok, a hol is az Európára 

 nézve igazi költözködőkről, t. i. azon fajokról, 

 melyek e világrészből tél idején egészen eltávoz- 

 nak, igen fontos és az északi jelenségeknek is 

 nj'itját szolgáltató mozzanatok állapithatók meg. 



A continens belsejében levő éles határokról 

 és az oscillatio viszonvairól más alkalommal. 



* Hennán Ü. A inadárvoimlás elemei stb. Buila- 

 pest 1895, p. 42. 



Smá ©c^Iütít' fiiib abi'r luillfnmnu'ii lu-viU'i'mbi't, 

 II. jm.: 



1. 5^at3 Me für cincii i;eiU"bcncir^!iiuft ridjtig bcob: 

 ad^tetCK fpäteren íSatcn nid;t immer gel) í er 

 îinb. 



2. 3)nJ5 bercila cin uiib tier) cl ben 3(rt — 

 jener ber 9íaud)td)uiaU)c cvn'S öciuiß — in W nip pen 

 9eíd)icl)t, lucldic iljrcr ÍHiftammniui nod) je einer 

 geunífcn nörblidicn Pìciicnb auíjcliörcn, mobin fie 

 nacb l'iafîgabc ber mctcorologifdien iîerbiiltniffe 

 tnnerl)alb gemiffev ,3eitíd)iüanfun9en 3iiriidfe{;ven. 



3lnf biefe 3lvt lucrben bie fcbeinbar fpiiten ,3'H1ô= 

 baten Sllfreb Sreijm'o — Cîairo^GIjartum — nnb 

 3tnberev üerftnnblid},ío gut, mie aud) bie(Srfd)ciining, 

 òa\] bnô Srntgebiet cin nnb berfelbcn Îlrt oft non 

 gerabcjii nngcljcnrcr 3lu5bcl;ming ift, mie j. ii ooii 

 Saxieola œnanthe L.* 



Ueber bie Dricnticnmg biibc id) in ben «(Ste= 

 menten bea 3>ogcl,ìngcè in Ungarn bis 1891 », Í8uba- 

 peft 1895, p. 4:{ abgcljanbctí. 



'^ic "öeobad)tnngcn .^Qon'arb 'l'. ^'^rbn's beuten 

 am aUerfdjärfften auf biciì'idìtigfcit bcr'-ycfe^umg ú,^:- 

 eigneter fünfte, n. },w. ber am üíccrc gelegenen aller= 

 füblicbftcn beo cnropäifdicn iSontincutcô íjin, mo für 

 bie, für Guropa cd}ten iiianbcrcr, b. l). jene 3lrten, 

 melcbc ben ÎBelttbcil für benSBinter gan.u'crhiffen, 

 f)öd)ft roicbtige, aud) für bie nbrblidien Grfdicinungcn 

 auftlärenbe 9Jîomcnte erfaßt mcrbcn fönncn. 



Heber fd)arfc tìren.u'n im inneren beo tíonti 

 nenteê nnb bie 'iíerljőltniffc ber DsciŰation unb beo 

 3uges, cin anbcrcômal. 



* D. íperman «©lemente bes SogeljugeS etc.» Buda- 

 pest 189.5. p. tó. 



