74 



lu!U\ gvuppircn, uicld)c .Qtto i:»cnuaii in feinem 

 aderte «Cslomcntc bcê Üíogetíugeo»* aufgefteűt íjat, 

 fo erl^atícii mir folgenbeè 9{efiiltat: 



Diináiilúli (liiiiilivi(l«''k. — í>ii!lcrlnll^ jenfcitS ber Sonali. 



L. (F.) —Mait. K». 

 Lk. (Sp.) — Apr. 1 ;i. 

 J. (Sch.) = 35 nap (^Tage). 

 A'. (M.) = Mart. ?7. 



II. 



N;i(|y iriaíiyar Alföld. — ííroftc min. Íiefcbcítc. 



L. (F.) — Mart. 10. 

 Lk. (Sp.)— Apr. S. 

 J. (Sell.) = ?,0 nap (STage). 

 A'. (M.) = Mart. '24— '25. 



III. 



Kolfti heiiyvldék. — Ocftli^c ©rlicbmifl. 



L. (F.) — Mart. 20. 

 Lk. (Sp,)— Apr. 15. 

 J. (Sch.) = 27 nap (%aa,e). 

 K. (M.) = Apr. ?. 



IV. 



Északi licíjj'vitlék. — 9JörbIií)c ^rttebung. 



L. (F.) — Mart. IS. 

 Lk. (Sp.)— Apr. 22. 

 J. (Sch.) = 35 nap (2;age). 

 K. (M.) = Apr. 5. 



Legkorábbi az Alföld, ezt követi a dombvidék, 

 ezt a keleti hegyek középszáma, s legutolsó az 

 északi heg^'vidéké. A sorrend teljesen megfelel 

 a területek tengersz. feletti magasságaik szerinti 

 viszonyának, a mi által viszont az a hatás nyer 

 pregnáns kifejezést, a melyet a különböző 

 tengersz. f. fekvés gyakorolt a gólya korábbi 

 vagy későbbi érkezésére — az idén. — A ha- 

 tás állandóságát csakis további évek kutatásai 

 lehetnek hivatva eldönteni. 



®aè früljcftc Wútá ifi jcneê tier ítiefebene, bie= 

 fem folgen ber Síetí^e naá) baê roeftticíie ^ügelíaiib, 

 bann bie őftíidje imb },\ú(\\t bic nörbíidie (SvOebnng. 

 <Caô3îad)cinanber entf^vidjt Doüfoinmen benljijpfo; 

 nietrifdjea ílíerbaítniffcn jener Sanbeêtl;eite, moburd) 

 öouH jcíir Ulirhiiug rinrn nuagrpröijttrn Äito- 

 bnirii finbct, lucldjr bic ucrírliicbcucH l)i|ploiti. 

 fnQEii — l)euer — nitf bns fríU)ccc ober fpiitcrc 



* Budapest, 189,5. 



(Erfrljciucu bís Stortile? tinpübtrii. Tie 'lHftän= 

 bigfeit biefer ilBirhing nad)äuiüeifen, tonnen nnr 

 bie (Voríd)ungen foígcnber Sal)i'e bevnfen fein. 



Mielőtt most még az idei országos formula 

 megállapitására áttérnénk, kisértsük meg azok- 

 nak az adatoknak összegezését, a melyek az 

 idén esetleges «tömeges vonulásról» és a «vo- 

 nulás irányáról» érkeztek be. — Tömeges vonu- 

 lást az ország nyugati felében Kelenföldről 

 (500— (■)(«) db.), Gácsról, Gömör-Eáhóról és Bu- 

 datinból (ezerek) jeleznek; az ország észak- 

 keleti részén pedig két egymáshoz közel fekvő 

 helyről, Ungvár és Varannóról : Ungvárit eleinte 

 csak egyesek érkeztek s később több izben töme- 

 gesen vonult át (erdőhat. megfigyelése). — A mi 

 a vonulás irányát illeti, az Alföldön : Morovicoii 

 DNy-ról érkeztek, Horgoson a vonulás iránya 

 DNy -H'É, Kelenföldön DK ^É volt. Az ország 

 délkeleti részéből csak egy adatunk van Foga- 

 rasról, a hol — > Ny-nak tartottak ; az északi 

 hegjividéken pedig: Gácson — >ENy felé, Alsó- 

 Kubinban ^►E és Szepes-Béláu szintén — *E 

 felé vonultak. — Sokkal kevesebb adat, sem- 

 hogy az összefüggés megállapitásába bclemehet- 

 nénk, de szükségesnek tartottam külön kiemelni 

 őket annak dokumentálására, hogy mennyire 

 fontos lenne, ha t. megfigyelőink minden állo- 

 máson feljegyeznék ugy az esetleges «tömeges 

 vonulást», mint a vonuló gólyák uirányát« is. — 

 Nem hagyhatom még megemlítés nélkül azt, 

 hogy derék erdészeti apparátusunk Trenesén 

 megyétől Ár-va, Liptó, Szepes, Zemplén és Ung 

 megyéken át egész Mármarosig, tehát a Kárpát 

 hegység egész lánczolatán észlelte a gólyát, még 

 jjedig a legtöbb állomáson mint átvonuló mada- 

 rat, s e szerint az idei magyarországi meg- 

 figyelések világosan ellene mondanak annak, 

 az ellenérvek daczára többször felállított 

 tételnek, mintha a vonuló madarak a magas 

 hegyeket megkerülni lennének kénytelenek. 

 Altalánositani minden fajra ma még nem akar- 

 juk tapasztalatunkat, mert ezzel mi is az álta- 

 lánositó, spekulativ eljárás hibájába esnénk, de 

 annyit igenis megczáfolhatatlau tényként kell 

 kijelentenünk, hogy a gólya • — legalább Magyar- 

 országon — az egész Kárpáthegységen, még pe- 

 dig sok ponton neliézség nélkül vonul át, s azt 

 egyáltalán nem kerüli meg. 



i^cnor uiiv nun an bie 3(ufftelínng ber Ijeurigen 

 !L'anbeô=(Vorme[ íd)reiten, iierfiuten mir oorerft bie 

 3ufaminenfaffung jencn'lngaben, meld)e über euen: 

 tuelle iil'iaffen;,üge» inib über bie ní){id)tung beö 



