109 



nak. De nem így van. A fövonulás nem az Olt- 

 völgy mentében, hanem a hegység lábánál, a 

 Kárpátok, az u. n. fogarasi havasok hosszában 

 halad. Az Olt völgye, az én megfigj^elési terüle- 

 tem, nem igen nagy vonzerőt gyakorol a vonuló 

 madárság zömére. Nincsenek erdőségei, vagy 

 legalább összefüggő kisebb pagonyai, sem csen- 

 deresei kellő mennyiségben, nincsenek hegyei, 

 sem előhegj'ségei, nem csoda hát ha a ma- 

 dárság inkább a hegyvidéket keresi fel, a 

 mely összes szükségleteiket bőven kielégíti 

 táplálék dolgában is, de még az időjárás viszon- 

 tagságai ellen is bőséges védelmet nyújt. Isme- 

 retes tény, hogj' a hegység aljában sokkal sze- 

 hdebb, enyhébb a klima, mint az alig egy 

 órányira fekvő Olt- völgyben. 



Tizenhárom évi megfigyeléseim azt a tanusá- 

 got szolgáltatják, hogy a hegység lábánál a 

 vonuló madarak nem sokkal később érkeznek 

 meg, mint bárhol máshol Erdélyben, ellenben 

 az én szűkebb megfigyelési köi-ömön belül fel- 

 tűnően későn. Az általam észlelt eltérések arra 

 engednek következtetni, hogy a vonulók zöme a 

 hegységben normális időben jelenik meg, a 

 Fogaras közvetlen közelében mutatkozó vonuló 

 madarak pedig vagy csak a síkságon lassanként 

 terjeszkedő maradék, vagy i)edig épen csakis a 

 vonuló sereg utócsapata. Hogy feltevésem nem 

 egészen alap nélküli, azt bizonyítja — hogy 

 példáért messze ne menjek ■ — az a tény, hogy 

 az idén a kakukot a nagy hó daczára már apr. 

 10-én mindenütt hallottam szólni, pedig Foga- 

 ras körül abban az időben még csak nem is 

 láttam. Hasonlókép a Muscicapa coliarist is 

 már apr. Ki-án láttam a hegy lábánál, pedig 

 Fogarasou csak máj. 2-ikán mutatkozott. Ha 

 ennélfogva az én adataim eltérnek más erdélyi 

 adatoktól, úgy ez annak a körülménynek tu- 

 dandó be, hogy — a mint már megjegyeztem • — 

 a vonulás a Kárpátok hosszában megy végbe, 

 a megfigyelési területen ellenijén sok madár 

 csakis később mutatkozik, s ezzel arra a felte- 

 vésre visz, mintha a vonulás Fogaras megj'ében 

 abnormis lenne.« 



Szeged-röl nem kaptunk a tavalyi jelensé- 



Xíial befd)räuft l)abc. íliifaiu^o mar id) öcrl'ieiiniini, 

 òa^ unfere Sßanberer längs ber 3Uuta foiiuncn unb 

 geí)en. 3)ies ift inbeffeii nid)t ber gaíl. Ser ^aupt= 

 jug finbet nid)t lanciò bem,, boê Í'íjaí bnrájfdinei: 

 benben %hii)(, fonbern nin Ànfìe unb Irtiujö ben 

 Aarpatíjen, ben íocieimnnten ^^ogavafd^er Sllpen 

 ftutt.» 



(i2)aê 9nt=2;()nl — nlfo mein engoreo nnb uieite= 

 reè Seobadjtungôgebiet — bietet, bn eê meber 

 3BaIbungen, nod) gröfieve ^Bannigruppen in i^er= 

 binbnngen mit földien, nod) íbnfd)^ nnb Strand): 

 inert in genügenber Díenge bietet, and) feine 'i^erge 

 unì) iíorberge Íjat, ménig 33erío(fenbee für baô 

 ©rofj ber 'i^ogeíme[t unb ift eô ba[)er fein SBunber 

 menn bicfelbe längs bem alle .l'ebenëbeoingungen 

 erfüElenben gegen ranlje Sßlnbc unb Äälte Íd)ul5: 

 ínetenben ©ebirge íjinjieíjt. (Î5 ift eine befannte 

 3:i)atfad)e, baf; am Aufee beo ©ebirgeö ein milbereâ, 

 luinbfttliereô (Slima beirfdjt, alò in bem mir einige 

 ©tunben non bemfelbcn um g^ogaraê Itegenben 3111= 



«ííaí^ meinen bioljerigen — luuuneln' K:!=jäi;ri= 

 gen — 33eobad)tnngcn erfd)einen bie 3ugi'ögcl am 

 i^n^e beê ©ebirgeê níd)t uiel fpäter, alò anberêtoo 

 in Siebenbürgen, dagegen in meinem engeren S8c= 

 obadìtuugègebiet anffaüenb fpiit. Tie Don mir be^ 

 obtti^teteu 3lbrueici)nngen laffen niid) iH'rmiitf)en, 

 baJ5 baê Ph-o§ ber Turdijügler Idngö bem ©ebirge 

 in normaler 3)nrd),inge5cit erfdjeint, bie bei iVoga= 

 ras iiibeffen fic^ jeigenben 2Banberer, entmebev nur 

 ber allmäl)lid) l'id) über bie Gbene nerbreitenbe ilieft 

 berfelben obevíiad),íügler finb.« 



<iTa& meine ílnnaljine nid)t fo gan,i nnbegvüu; 

 bet ober anê ber Suft gegriffen ift, bemeift nnd) ber 

 Umftanb, bafî id) — geben mir nid)t ,iu moit ,iuriicî 

 — S. ìì. ben Äufnf Ijeuer trol3 bem oielcn, l;of)en 

 3d)nee, auf bem ©ebirgc, bereite am 10=ten 3lprii 

 allentbalben rufen íjőrte, roäljrenb id) um biefe Seit 

 in 5vogaraê itjn nod) nidjt einnml gefeben bntte. 

 (Sbenfo beinerfte id) ben .Sjalöbanb^^-tiegenfäiugev 

 (Muscicapa coliaris Bechtl) am ^ufse beê ©ebir^ 

 geö am lß=ten 9(pri(, mäbrenb fid) berfelbe nntgo; 

 garao erft am S^ten àeigte.» 



«SBenn baber meine Taten non anberen fieben= 

 bürgifd)en abmeid)en, fo ift bies, mie bereite bemerft, 

 bem llmftanbe ju.^nfdjreiben, bafi ber'îsogefjngroobl 

 längö ber Slarpatljen normal ftattfinbet, im 33eob: 

 adjtungôgebiete aber mand)e 33ogelart fid) erft fpci; 

 ter jeigt, unb baiser jur 9(niuil)me oerleitet, ale 

 luürbe ber 3ii9 ••'• S'og'iï'iôer tìomttat ein abnor: 

 mer fein.« 



3tnô S 5 e g e b erfiielt bie (íentrate über bie 



