1Ö3 



\nx föllépésével veszítse el föltétlen uralko- 

 dását. 



Én nem óhajtok annak vizsgálatába bocsát- 

 kozni, vájjon mily hatalom rejlett a frauczia 

 Akadémia érveiben, a melyek a döntésre befo- 

 lyással voltak: bizonyos az, hogy az egész kér- 

 dés, legbensőbb b'nyege szerint, nem is volt al- 

 kalmas döntésre ; vUatásra igen ; és hogy mégis 

 döntésre került a dolog, az szerintem abban a 

 körülménj'lien rejlett, hogy az a nagy szellemi 

 lüktetés, mely a franczia forradalmat szülte s 

 annak túlságaihoz is elvezetett, az ellenkezőbe 

 csapott át s ez az ellenkező irányzat sokkal in- 

 kább kedvezett még akár a tiszta emjjirismusnak 

 is, mint az eredet szabad, minden dogmát ki- 

 záró kutatásának. 



Nagyban és egészben azonban a tudás Linnk 

 nyomdokain folyton szélesedett, Cuvier nyom- 

 dokain pedig folyton mélyedéit ; különösen az- 

 által is, hogy az ásatag — fossil — állatalakok 

 az élőkkel összehasonlíttattak. • 



így alakult a viszony a tudomány magas- 

 latain ; de sokszorosan másképen az epigonok 

 nagy tömegében. 



És itt értem el azt a pontot, a hol Petényi J. 

 Salamont a tömegtől el kell választanom, még 

 Ivedig a következő megokolással. 



A nagj' reactio, mely a XIX. század elején be- 

 következett, nem kedvezett, mert nem is ked- 

 vezhetett a szellem szabad szárnyalásának, 

 annak, a mely a franczia forradalmat előkészí- 

 tette s a mely a szerves élet felfogásának 

 terén, az eredetet kutatva, a dcKjìiìa helyébe az 

 evoJiitiól tette. 



És hogy akkor, a mikor a szabad szellem 

 megnyilatkozását egy hatalmas békó lehetet- 

 lenné teszi, a tevékenység közönséges ösztöne 

 mégis tért keres és talál, az nagyon természetes : 

 de hogy ez az irányzat azután nem fölfelé vezet, 

 hanem határozottan hanyatló s ennélfogva lé- 

 nyege szerint nagy elfajulásokhoz vezető, az ép 

 oly természetes, mint bizonyos is. 



Az európai nagy reactiónak korszaka így — a 

 leíró természethistória és különösen az állattan 

 terén — egy igazán csodaszámba menő elemet 

 szült s azt — még régibb tudományos múlttal 

 bíró nemzeteknél is — uralkodóvá is tette. 



Eöviden jellemezve : bekövetkezett a gondo- 



umrí, iiiii hüww ovft mit Pcm 3luftvctiMi Tanviin'ô 

 feine uiuiinjdiräiifte ,s>erríd)nft eiuäiiliüfjen. 



î^sà untnfdie mid) nid)t ciiiäulaij'eu ín ^ie Untor= 

 índ)nnii, Defíen, lueldje í)iad)t Den cnifdieiDenDeii 

 ^(rguntenteii öer fmn^ijfiíd^en 3(fabemie inncrooíjntc ; 

 ûniiel jeîiod) ftedt feft, tnifs Me ganje ívviige ií)rem 

 iniicrften 3iíeicn nadi mohi ^nr íTiefuJíion, 

 ni dit aber ìum iU'íd) í ufìf níjen geeignet 

 unir : uni íaf; Pie 2ad)e Pod) ,^uv t:"ntíd)eibnng fam, 

 lug, meiner ilnt'id)! nnd), in Peni UniftanPe, Puf) jeneè 

 geioaltige, geiftige ^^ìulfteren, uie[d)eâ Pie franaöíijdjc 

 3îeoo[ittioii gebor, aber and) ju Peren Êrtrauagan: 

 jen fübrte, ine (íntgegengeíeljte nmíd)Ing, nnP biefe 

 entgegengejel3te íenPeii,^ mar Pem reinen (Smpiriê= 

 mue lüeit förPerIid)ev, aló Per freien, jePeè SDogma 

 auoíd)íie§enPen ^orfdmng. 



;3m ©rofeen unP ©an5en jePod) oevbreiterte fid) 

 òaè SBiffen in Pen gii^ftapfen Sinné'ê immer 

 mel;v unb me^r, moijingegen eè fic^ in jenen Gii-- 

 nier'Q fortiuäftrenP oertiefte, befonPerő PaPnrd), 

 Pa^ man and) Pie ancgegrabenen — foffilen — 

 î'ierfonnen mit Pen lebenPen nevgüd). 



@o geftaltete fid) Paâ ìnn-tìiiltnifì anf Pen .őööen 

 Per Ji>iffenfd)aft ; uielfad) anPerc. jePod) bei bet 

 großen 5Dîenge ber iSpigonen. 



Unb í;ter bin id) bei bem ^nntte angelangt, ino 

 id) :3. ©álamon 'íp e tenni non Per^Jìenge trennen 

 mue, l'i'b jiiiar mit folgenber iUiotiuierung : 



2)te grofee 3ieaetion, melate im XIX. ^aljr^nu: 

 bert f)ereinbrnd), begtìni'tigte nid)t, meil fie jn be= 

 günftigen nidjt ini 3taiiPc mar, ben freien À-lng bea 

 ©eifteâ, Peêjenigen, roeíd)er Pie franjöfifd)e 9íeüo= 

 tníiou vorbereitet unP Per auf Pem ©ebiete Per 

 Stuffaffung beè organifd)en Sebens, ben Urfprung 

 fud)enb, an ©teile beê Sogma bie Euolution 

 gefegt í;atte. 



Unb bafi fd)on ber geiobbníiíe î'rieb nad) 2i)ä= 

 tigteit, Pann, menn Pie -Hnèernng Peô freien Gieifteê 

 in mädjtige SanPegefc^íagen, nmnöglid) ift, Pennod) 

 9ianm ind)t unb finbet, ift feljr natürlid; ; ba^ aber 

 biefeè ©treben bann nid)t nad) l'lufmärte füí)rt, fon; 

 Peru eutfdjieben fiiift nubbem^nfolge feinem SBefen 

 nacf) ju großen Entartungen fül)rt, ift ebenfo natür= 

 iid), mie geunfì. 



ÍSaö 3eiti'ti"r ber grofìen enropaifdjen :)íeaction 

 brad^te eben be^roegen — auf bem ©ebieíe ber be= 

 feriptioen 3íaturgefd)id)te, unb befonbero and) auf 

 bem ber 3ooíogie — ein mirf(id) ano iììiunberbare 

 ftreifenPeâ ©lement beroor unb ftellte eé — feibft bei 

 aìatiouen mit älterer unffenfdjaftiic^er isergangeu; 

 f)eit — ale [)errfd)enb t)in. 



Eur5 djarafterifievt : es erfolgte eine ben (^ieban: 



