magyar szaliadságliarczra bekövetkezett elnyo- 

 matás korában, az ú. n. «ötvenes években i> tető- 

 zött, a magyar nemzeti mívelődésre nézve telje- 

 sen meddő volt s maradt mind e mai napig is ; 

 valamiféle eredményének vagy vívmányának 

 egyetlenegy nyomát sem találjuk, kivált az ok- 

 tatás fokozatain, mely éppen ezért eszközeit 

 maga is külföldi forrásokliól merítette; de ezek- 

 nek hatását megtompította avval, hogy az átül- 

 tetés teljes mértékben magyartalan volt ; szel- 

 lemben, nyelvben egyaránt. 



Ugyanez érezhető volt a nyngot előrehaladott 

 államaiban, kiváló módon pedig német földön 

 is. Hogy tisztán az ornithologia terén maradjak, 

 reámutatok arra, hogy Naumann 1822-ben 

 kezdte meg Németország madarairól szóló nagy 

 müvének ^ kiadását ; az öreg Brehm K. L. pedig 

 1823-ban adta ki Európa madarait tárgyaló két 

 kötetes munkáját.'' Ezek a művek még teljesen 

 megfeleltek a kor komolyan vehető tudományos 

 követelményének ; sőt még ma is használhatók. 

 De az öreg Brehm, ki 1787-ben születve, 

 18ü4-ben halt meg, élete derekával és végével 

 az elnyomatás korába esett, és nem bírt ellent- 

 állani a felkapott empirikus áramlatnak ; ezért 

 egy másik művében*' különösen az «aJticeps» és 

 (ip/«<í(_r/)Si)-féle megkülönböztetés alapján, a 

 képtelenségig aprózta el a fajokat, velők az egész 

 rendszeres beosztást. Ennek az áramlatnak be- 

 tetőzése pedig mindenesetre az a czikk, a mely- 

 ben HoMEYER E. F. komolyan azt indítványozta, 

 hogy az ornithologusok egyezzenek meg abban, 

 hogy az egy alaknak adott nevet SO éven át nein 

 változtatják meg, a mi egyértelmű volt volna 

 avval, hogy a, tei-mészetldstoriai fejlődést, éppen 

 hisfoi'iai, tehát legfontosabb és leglényegesebb 

 részeljen megakaszszák.* 



A mi pedig legjellemzőbb, ez az, hogy ennek 



iftroii (^)ipfclpinift ill borboni uiuvivifdioii ^reil)eitâ= 

 faiiipfe gefükjtcii lliiterbi-ürfunaoperiobc, ben fogé: 

 nannten «AUnfjiijer ^aí^ren« erreichte, für bie un; 

 garifcfie nationaíe (Snítni- tjänälid) nnfrnd;tíittr loar 

 unb cő auáj (nő 511111 (lenttgcn 'Zaa,c blieb ; feine 

 ©pur irgenb eineá Jiofiiltatoe, ober ivcjenb einer 

 errnngenfd)aft ift non ií)r 511 finben, befonbers nid)t 

 nuf bem ©obiete bes llntorrid)teê, luoídier obenbeê; 

 [)alb íoino9Jíittol anő aiiölanbiídjen CneUen )d;öpfte, 

 béren SSÍirfnng aber bnbnrd) obftiimpfte, òa^ bio 

 Übevtraguiig foipobíiin ©eifte, une in ber 3prnd)e 

 ini í)öd)fteii ìlfnììo unmagpariid} mar. 



2>aHeÌbo luav and) in ben uorgefdirittenen 'Staa= 

 ton boè äßeftens fű()íbar, gang befonberê and) in 

 îoiit)d)[nnb. Hin rein nnf bem Piebiote bor CvnitíjO: 

 (ogie ^n bleiben, l'onuoifo id) baranf, bafj 3ianmann 

 bie ^erauègabe feinee großen ÎBerfeê ^ über bie 

 íBöget 3^entíd)íanbö im patire 1822 begann; ber 

 atte ß(). £'. 33reí)m hingegen fein bie 'iiögel (Snropa'ê 

 bet)anbelnbeè iíerf'^ in 31001 îBanbon im 3aí;re 

 I 1823 i)erauêgab. ©iefe 2BerfeentÍprad)ennoc!^ po(í= 

 foinmon ben ernftíid) genommenen u)iiienfd)aftlid)eu 

 3ínfovberimgen bor 3eit, fie finb )ogar and) [jeute 

 nod) braudjbar. 3lber ber 3títe Srcíjin, geboren 1787, 

 geftorben 18(i4 getjörte pom beften SDíanneeatter an 

 bis jn feinem Sebenêenbe in bie Unterbrürfnnge= 

 periobe iinb fomite ber ijerrfdjonbon oinpirifdjen 

 ©trijmung iiid)t iptberfteí;n ; beêf)aib jerfíeinerte er 

 in feinem fofgenben íiíerfe,' befonborô auf Oininb 

 bor Unterfdjeibnng in «alticeps» unb «platieeps» 

 bie ©pecieê unb mit i^nen bie ganje fi)fteinatifd)e 

 ©inteiiungbiê3urnnmoglid)feit.^en(£iiIminationê= 

 pnnft biofer ©tröuuing aber biíbet geroifi ber 9(rti: 

 fei, in luoldiem 6. %. ôoinener gan^ ernft ben 

 Síntrag fteltt, bie Drnitbologen iniigen barin 

 übcvoinfommen, baf? fio ben einer ^orm gegebenen 

 Siamon 20 ^salire binbnrd) nidjt nord 11 = 

 bem, umő gleid)bebeutenb geroefeii roäre bainit, 

 bafe fie bie f)iftorifd)e ©ntroidiung ber 9ía= 

 turf nube gerabe in iljrem f)iftorif d}en, baber 

 terein loiditigften unb u'efentlidjfton ì^eiie f;emmen * 

 mögen. 

 ©djorf d;arafteriftifd) ift aber òai, bafi bie 



' Naumann J. A. Naturgescliiclite der Vögel Deutscli- 

 lands etc. 1822—53. 



" Brehm Ch. L. Lelirbucli der Naturgescliiclite aller 

 europäischen Vögel. Jena, 1823 et 1824. 



^ Handbuch der Naturgeseh. aller Vögel Deutsch- 

 lands etc. 1831. 



* «Unsere wissenschaftliche Namengebung». Zeit- 

 schrift für die gesammte Ornithologie, herausgegeben 

 von J. von Madae.ísz. I. 1884. p. 3. 



' îi u m a u n 3- 31. 3!aturgcfcl)ic^te ber S]ögel Seiitfcí): 

 Ionba 2C 1822—53. 



- 58 r e 1) m 6 5. 2. ScíjiButC ber 3ìaturgefd)tc^te allée 

 europäifc^en SSögel, Senn 1823 et 1824. 



' §anb&u(^ bev Siaturgejc^. nüet Síőgeí ®cutfc^tanbs 

 2C 1831. 



- «liniere luiffenfc^aftlid^e SJÎamengebung.» S^dfcí). für 

 bie gerammte Drnitf)ologie, Çerauêgegeten uon 5- uon 

 ïïiabatQ^. I, 1884 p. 3. 



