ir, 7 



IVlildliíozí) ritka szivósságát és akai'iiterejét : de 

 .sikerült. A többi már kíinnyel)!) lesz.^ 



A mi már most magát a feldolgozott Pador 

 rosei(s Lin. fajt a mai ismeretek alapján illeti, 

 álljon itt a következő, azért, mert Petényi el- 

 járásának helyességét és absolut értékét bizo- 

 nyítja. 



A Pastor iv.'<eus Linné, a rendszerben, a tu- 

 domány mai állásában, a következő elhelyezéssel 

 bii-; még pedig a «Catalogue of the Birds in the 

 British Museum, Vot. XIII. London," 1890», 

 B. BowDLER Shaui'e kritikai összeállítása sze- 

 rint : 



Második rend : Pit-i^erifonnes. 



Első alrend : Passeres. 



Osztály C): Sturni formes. 



I. Család : Artamidae. 



II. Család : Sliirmdae. dlL i'loceidae, lY. 

 Alaudidae.) 



A második család két alesaládra oszlik, ú. m. : 



A) Sturiiinac. 



B) Buphaginae. 



A két alcsalád elválasztó jegye ez : 

 A hátsó ujj karma a középső 

 ujjénál vaskosabb : 



Stiirniiiae — ide tartozik a l'astor. 

 A hátsó ujj karma nem oly 

 erős, mint a középső ujjé: 



Bui^haginae. 



A Pastor roseus, Linné nSturiiinaf alesalád- 

 jába tartozik, melynek jegyei a következők : 



«Az ori'hjak iiiiildsa Jiosszúkás, inirh/ds szr- 

 (jfije uhörbékdja» felül fejlett és duzzadt : a hi- 

 nijujtott lábal: ■ — böröhiél — a fark végével 

 eyybevdyiiak. A szárnij eléggé hosszú, hegyes; 

 az összetett szárnyon az elsőrendű és másod- 

 rendű evedzó'tollak hegye közötti távolság a 

 tarsus — «csüd» — Jiosszánál nagijolib.n 



A Sturni nae alcsalád genusainak kulcsa il 

 genust mutat ki: ittaPcí.síorTemminck, aDilo- 

 plnts — Afrika — és a Starnia — Kelctázsia — 



ilUlIenofvaft boo 'iít'arlu'itcro uuvflidi auf oie ']!-):ob\: : 

 aber fie öclaiuv -?ao librise luivD fdiou Icidjtev 

 feiii.^ 



~J*òaè inni, ucuiiStaiiPpuiifte Per l)cutiiu'ii Jîenut: 

 uiffe bt'lrad)tet. Die bearbeitete 3peeieö, Pastor ro- 

 seus Lis. felbft betrifft, möge Ijier nadifolgenöee 

 benunft fein, lueit eê öte iiiirf^tigfeit uiib ben abfolu; 

 ten íiH'rt ber rKidituniì -i^eténDi's bcmeift. 



Pastor roseus Li.v. a,el)i.irt ini £i)ftent, lunn beu= 

 tiijeu Staube ber äBiffeufdiaft iienommeii, u. ;. uad) 

 ber fntiid)eu 3ufainnieuftelluni;\ 3ì. ì^ o in b 1 e r 3 b a v: 

 pe"è "Catalogue of the Birds in the British 

 Museum, Vot. XIIL, London IS'.IO» an folgeube 

 ©telle : 



Bmeite Crbnuui\: Passeriformes. 



(irfte llutevorbuuiu'i: Passeres. 



Glftffe C): Sturniformes. 



I. (^aniilie: Artamida\ 



II. Àainilie : Sturnida^. (HI. Ploceuhe, IV. 

 Alaudidœ.) 



Tie äuieite (janiilieäevfäüt in ^uu'i Unterfaniilien, 

 u. v: 



A) Sturninse. 



B) Buphaginie. 



Taê trennenbe 3t'id)t'n beviu'ei Untevfamilien ift : 



Tie Slralle ber binteren ,3i~be 



ift berber, ale Die ber mittleren ;ìebe: 



Sturninie — f)ieíjer aebört Pastor. 

 Tie Slralle ber binteren ^the 

 ift nidjt fo ftarf, alo bie ber mittleren S^ijc : 



Buphaginaî. 



Pastor roseus, Li.v. lU'bbrt in bie Unterfamilie 

 ber Sturninse, bereu "Hierfmale folgenbe finb : 



«S i e C f f n n n (■( b e è 3Î a f e u 1 d) e ë ift 1 ä n i}= 

 ti d), fein bäntitu'r ííaf enf liiçul oben eut; 

 10 i d e 1 1 u n b a n f t] e t r i e ben: b i e a n ó çu ft r e d= 

 ten %ü^e — a u 'iì a 1 çu n — f a 1 1 e n mi t be m 

 ©nbe bea ©rfiman^eô ,ìufamiiten. Tiegit-- 

 titf)e finb jiemlid) laucj unb fpiluij: am 

 äufammen gei égte n ^liigel ift bie ú'nU 

 fern n n g j m i f d) e n i^en Spinen b e r S d) m i n; 

 gen erfter nub ^iioeiter 'Crbnung gröf^er, 

 nlâ bie Stinge bea Tarfuô. 



Ter ®d)Iűffel ber ©enera ,;nr llnterfamilie Stur- 

 ninte meift 41 ©eiu'ra auf ; bier nimmt Pastor 

 Temjiixck bie Stelle jmifcíien bem Wennè I>ilo- 



' Sie Bearbeitung Bollfüf)vte im «Uiiaavifdjt'M Crnitf)ü= 

 ' A feldolgozást a. «Magyar Ornithologiai Központ- logifdieii GeniraI-S3ureou», tciliueife mit Uiitcrftübiitig ber 

 ban» részben a m. tud. Akadémia segélyével Csörgey iing. Slfabemie ber ÍCiffenfcIinften, ber orbeiitlie^e ^ratti= 

 Titusz r. gyakornok végezte. fant Î i t ii á 6 S ö r g e ij. 



Ati'iUa. III. ál 



