160 



Magyarországra Tonatkoz()lag adják Petényi 

 iratai. 



lliu\ani lu'ti'cffoiiP lU'ln-n '].H'tciu)i'ci 3cl)viftoii 

 3liitíd)liif5. 



Petényi teljesen, hogy úgy mondjam «lege ar- 

 tis» járt el, amidőn dz ös!<zeli(i>iOiilílá modszert 

 az akkoriban lehetséges legszélesebb alapon 

 gyakorolta és megkülönböztetéseinél alapul 

 vette. Eljárásának igazán szabatos voltát semmi 

 sem emeli ki jobban, mint az. hogy oly exotiaís 

 madáralakokat is vont be összehasonlításainak 

 körébe, a melyek a Indomány mai állásában is 

 a PaMor rosciíssal egyazon rendftzerrsoporfha 

 lartoznai; c'.s lekiidethe femidnk. 



A mint a feldolgozás rendén ki is tűnik. 

 Petényi összehasonlításba vonta legelső helyen 

 a Graculid á-kat; ezek közül különösen a: Pastor 

 griseus, ma Acridotheres ginginianus fajt; Pastor 

 Jalla, ma Stnrnopastor Jalla fajt és a Pastor 

 tricolor, ma Graculopiea melanoptera fajt, me- 

 lyek a brit katalógus szerint ma is a Sturninae 

 alcsaládjába tartoznak, exotivus alakok cs a 

 Pastor roseus jellemzése czéljából iwlyesen raii- 

 nak az összehasonlüásba bevonva. 



De Petényi körültekintését és gondosságát 

 ezeken túl még az is jellemzi, hogy tekintetbe 

 vette tüzetesen még a Stnrnidákat. mint a me- 

 lyek a nemi elhelyezés tekintetében a régibb 

 auctoroknál nagy szerepet játszottak, a mint ezt 

 a Pastor roseusra alkalmazott Turdus. Sturnus. 

 Menda és Merle elnevezések világosan bel)iz()- 

 nyitják. 



Ezek után semmi kétség, hogy Petényi J. 

 Salamon ornithologiai hagyatéka becses, annak 

 igazi földolgozása és kiadása pedig a magyar 

 tudományosság érdeke. 



Legyen szabad, hogy e bevezető értekezést a 

 következő szavakkal fejezhessem be. Magálnvn 

 az a meg sem támadható tétel, hogy a természet 

 jelenségeinek fölismerése csupán csak induktiv 

 eljárás mellett, tehát tapasztalati alapon lehet- 

 séges, és hogy a tapasztalás sorozatai, lényeg 

 szerint históriai menetet alkotnak, a mely annál 

 értékesebb, minél teljesebi), tehát minél inkábl) 

 megszakítás nélkül való folyamat, mindez vilá- 

 gosan arra utasít minket, hogy mindazt, a mit 

 az előd megállapított — ha maga nem tehette : 

 az ntód juttassa érvényre : ebben rejlik a histo- 



'líotciiui iyiu\ cviiialid) — unt mid) ío aii<i,^u= 

 bviicfeii — «lege artisn uor, alá cv Die ncrçitet; 

 cl) e li bo ìli et 1)0 bo auf bov bamalo iiiiii)lid))'t broi= 

 teflon Wvuiibliitio ainiu'iiboto uiib foinon niitoifd)ei= 

 biniiu'u ,ìu (^)vuiibo leçUc. ÎDie ^niïciiuui foiiioô t^üx- 

 i^cl)Oiiè boiDoifot ii)irf(id) uid)tö bcffor, als bnfî or 

 aud) foldjo orotiíd)c '■iHii^olforuicu iii bon .íirciö foi; 

 lier 'i<eniIoid)uiigen ^oti, iucid)e niid) nad) boni 

 Í) e 11 t i i] 11 Staube b e r 3B i f 1 e n f di a f t m i t 

 b m Pastor roseus in o i u u ii b b i e f e 1 b e 

 @ i) ft e m ; Öi r u p p e g e 1) ö r e u u u b i u 3.Í etra d) t 

 01 e ä Ü 0, u m o r b e u ui ü f fou. 



iiJie ill bov (^ohje ber ä^oarbeitiiiu^ ovfid)tlid) ii"t, 

 joii "^ietéiuii in bon Soreidj feiner 'isorölcid)uiujen 

 an er ft or ©tolle bie Wraciilibon; unter bic: 

 feu befonberô ^tw Pastor griseus, Ijeute Acridothe- 

 res ginginianus : Pastor -Jalla, lioute Stnrnopa- 

 stor Jalla iinb bon Pastor tricolor, Graculopiea 

 melanoiîtera, meldio laut bom britifdjeii EalaloçU' 

 and) honte in bie Unter fa mill e Sturninae 

 cieí)öveu: fio fi lib orotifd)e Àovmen uiib 

 gaui V id) tig ,ìuin 3'i"-'rft' '^'''' *i lun-af teri= 

 fierung beo Pastor roseus mit in bio '-Hov: 

 g I e i d) u n g ei n b e 5 g n. 



rie Uinfid)t iinb ©orgfalt ^n'tenpi'è aber 

 d;arafterifiert überbies uod;, bafe er awú) bie Stur- 

 iiiden eiiigotioub in 'i^etradit ^og, ioe[d)e betreff ber 

 gcuovifd)on ì'ifpofition boi ben älteren ','lutoron 

 eine grofîe Miotic fpiellen, mie bioQ bio auf bon 

 Pastor roseus angoioenbeten 33eneunungen Turdus, 

 Stnrnus, Menila xmìi Merle beutlid) beiDoifoii. 



^)\aÁ) biofen unterliegt 00 feinem 3>iH'ifel, bafs 

 boriivnití)ologifd)e9iad)lafi3-®al«i»pu "■^U'téiuji'ê 

 nievíiHin, beffoii loaíiro 'Soarboitimg iinb ^lovauê; 

 gäbe aber baô ;^siitoreffe ber nugarifcben ÍÖifíen= 

 íd)ttft ift. 



(Sé fei mil' geftattot, biofeeinleitouboJüibanbtung 

 mit folgeubeii '^«iovton bofdiliofiou 311 bUrfoit. iScr 

 uuantaftbave 3aluin unb für fid), bafî bio ©rfeiinti 

 uifî ber Síatuverfdjeinungen rein iinv Mud) inbiiotií 

 ueâ 'ÍHn'fat)reii, alfo auf pafitii'om Wniubo inöglid) 

 ift niib baf, bie :)ieií)eiifalge bor lSifal;niiigon bem 

 aBefen iiadi einen lìiftorifdjen ö'i-''i"tö"ii9 bitbet, ber 

 befto luortDoUev, jo uollftänbiger, mitl)in io mef;r er 

 ein ^liorlanf obuo Untorbred)iiiig ift, allbioó meift 

 flav barauf bin, bafì alloè, luaö ber 'iiorgänger ev-- 

 forfdite ol)ue es 3uv ('■ieltung bringen jii föniien : 

 b V "ül a d) folg e r 5 u r (•>) e 1 1 n n g i u b v i n 9 e u 

 Ijat. ^lioviii ift bio öntnbbebingtiug beo Ijiftovifdjen 



