ir,9 



SZÍNEZET. 



Oî'eg Ilim nyaroH..* 



Csőr : az alsó káva töve az áll szögletéig, a 

 felső káva töve csak a száj zug hátsó szélén, to- 

 vábbá az 01-rl.ynkak kerülete s felső bőrbékája 

 fekete, kékesbe játszó ; a többi rész halvány 

 rózsásszürke s a fehéres csörhegy előtt barna- 

 feketés; az alsó káva feketéje a rózsaszín felé 

 ferdén rojtozott s gyakran két egyenlőtlen, egész 

 :2 mm magasságú nyujtványbau végződik; a to- 

 roknyilás s a nyelv kékesfekete, előbbi sárgásán 

 szegve, a szájpad s a kávák belső oldala alig 

 felényire fekete, elől halvány vörösszürke. 



Szemcsillaga feketebarna, majdnem fekete. 



Lába hússzines szürke, reczézete, valamint a 

 karmok háta s hegye feketebarnás. 



Az egész fej és nyak csillogó kékesfekete, 

 pompás aczélkék és biborviola fényuyel ; a toU- 

 forgótól takart uyakszirt egyes szürkebarnás 

 tollhegyekkel tarkítva. A vállak, a hát egész 

 hosszában, a farcsík s a test egész alsó fele 

 gyengéd rózsaszínű, asbestfénynyel a háti olda- 

 lon ; a hát hosszában mindkét oldalon jó széles, 

 majdnem tisztafekete szalag vonul a rózsaszín- 

 től nagyrészt elfödve ; a has oldala részben, a 

 lábszár, a végbél tája s a farkalja fényesfekete 

 biboros-zöldesen csillogó, az utóbbi alig itt-ott 

 tinóm fehéres tollhegyekkel. 



A szárnyak, a farok s a leghosszabb — tő- 

 felükön rózsásszürkén szegett — felső farkfedő- 

 tollak sötétfeketék erős aczéloszöld ragyogással, 



* A szines tábla 1837-iki PBTÉNyi-féle typug után 

 készült. 



ifftvliung. 



■Jdtcí Jíiniiiitficii im Snmmcvffeibc.* 



Sdjiiatel : 3lu Per Uiitevfiefevnmväel bio au Pi'ii 

 Sîimmnntel, auf íciii Dbevfieferiuunbe aber blojs 

 am .tiinterraniie bea 5Diiiiibu)infelö, bami iiin baó 

 îîafeniod) nebft ber oberen 'Sdiuúeíe beôielbcii, 

 íd)R)ar5, etroaô ine 'Släulidie ^^ielienb : nbrioienê 

 lidjtrofenrotíjgran, nor ber ineiBlidienSpi^e brailli: 

 idinuirjtid) ; ber ^Ifanb beè Unterf ieferíd)U)aríeo ì'd)ief 

 anötjeranbet, oft in jioei über -2 mm íaiu^en, nii= 

 ÖÍeidjCii gortfdtíen anêgejacft, oorfpriiuieiib ; ïlhiiib 

 nub ,3"iiöf bíanlid)íd)aiavs, erfterer çiclblid) einge^ 

 fa§t; Dbergaiinien iiiib bie inneren Äinnfabeiifeiten 

 fauni bièjiir^alftc fdjmarí, novne biafevotbovanlid). 



âliigeiiftern íd)tiiaríbniiin, nom Sdnnarä fauni ^u 

 uiiterfd)eiben. 



^-ü^eftcifdjrotljcU'au, auf ilireii ííafel: uiib Sdjtl: 

 bereitifdinitten, bann bie Díüíen uiib 3pi^eii ber 

 Eratteti id)iiinr,v 



1)cx gaiiòe lílopf iiiib ^alè glänjenb bítinlid): 

 fdiroarj mit fd)öueiii flal)íbhuilidj:puvpui-i)iűletten 

 ©djimmer; ber unter bem ^^eberbufd) Derftedte 

 3iaáeii jeiiít uerein,^elte c)raiibräuiiiid)e J-eberfpiBen. 



®ie ©d)ulteni, ijan^er ÍHürfen faniint Steife, fo 

 and) ber Unterleib ^art rofenrotb, bie oberen 3:^[jeiie 

 mit einem 3(ôbeftcihinje. Über ben iìncfen (ìebt ein 

 jiemíid) breiter, bciimíje tieffdjioarjer Streif, ber 

 aber oom Siofenrottie faft gäiijlid) überbedt mirb ; 

 3lfter unb sum 2;t)eil auc^ bie íöauc^feiteii, ©d}ien= 

 bein, foinie bie Unterfdiuuin.ibeden pnrpnnirüii, 

 ijläiijenb fdjiuavj, bie l'e^teren fauni auf einigeii 

 {^ebern mit 90115 geringen iüeieiid)en Spileiifierfen. 



©aiijer 'Aíügeí, ©diumiij faininl ben (angften, 

 geiinitjiiUd) auf i(;rcr inneren ©ruiibfaljuen^älftc 

 rofengrau gefiinmten oberen 5)edeii tieffd)ioorá. 



Sic îafel uHirbe nnct) 'ítcténni'^ îDpe von 1S;^7 ners 



fertigt. 



