170 



az elöl említett csüI; felső pereinén a szárny 

 könyökléseig rózsás barnaszürkén, a legutóbbi 

 csak a frissen vedlett tollakon kevéssé szürkésen 

 szegve; a farok oldalról tekintve különösen alsó 

 felén szembetűnő hullámos keresztcsíkozást mu- 

 tat; a végbéliiyilás tollkoszorúja szennyes ró- 

 zsaszín. 



A szárny belső felén feketésen szürkésbarnák 

 az evezőtollak, köztük kivált a hátsó szárny- 

 részletbelieknek s a 2-ik evező keskeny külső 

 zászlójának hegye fénytelen fekete, csak belső 

 zászlójuk tőfele szennyes fehér szegésü. A belső 

 szárnytollazat leghosszabbjai barnás feketék, tő- 

 felükön szennyes fehér szegessel s fehér szár- 

 végfoltokkal, a rövidebb tollak ugyanily színű, 

 de szélesebb körszegéssel; a belső szárnyszéle 

 fekete, finom fehér hullámzással. 



Fiatal híiii nyárou. 



Egészben mint az előbbi, csak rózsaszíne 

 szennyesebb, barnás karminpirosba hajló; a 

 nyakhátulja s a fej oldalai számos szürkésbarnás 

 toUhegygyel tarkázva, még atollforgón is akad- 

 nak egyes barnás tollhegyek ; a torok szürkével 

 futtatott. A vállak színe vörösesen szürkebarna, 

 a rejtett vállszalag sötétszűrkén s vörösesen 

 keveit. A leghosszabb evezőtollak kívül szürke- 

 barnásau, köztük a középsők hegyükön s mind- 

 két zászlójuk végfelén szürkefehéreseu szegve. 

 Valamennyi farktoll finoman vörösszürkén be- 

 szegve ; a farkalja tollai, \\gy a hasi és alfelolda- 

 lak s a lábszártollak jó része széles fehérszürke, 

 a farkfedök ellenben vörösesszürke szegessel. 



Általában a toUazat egész feketéje — a toll- 

 forgó és dolmány kivételével — erősen barna 

 s szürke színnel futtatott. 



Orcg tojó nyáron. 



A csőr tövének feketéje rövidebb (nem any- 

 nyira előrenyúló), az alsó káváé ferdén, de soha- 

 sem fogasán végződő s halvány, erősen barnába 

 hajló fekete; a csőr különben nag.vou halvány 

 rózsaszínű, fehéresszürke hegye mögött szürke- 

 barnás. 



A lábak vörösszürkék, erősen barnásba ha- 

 jolva, a karmok is \örösszürkék, oldalt s hegyü- 

 kön sötétbarnán színezve. 



Az egész fej és nyaktoUazat csillogó kékes- 

 fekete, kissé halvány, de elég erős biborviola 



prncíitiii ftnhíoirüii fcljülerub : ßrftercr bUifì auf 

 îeiiiem Dderraiibc roioiu-ötl)liií)4n'aiiiuiraii, Vcfetcrer 

 bíojj auf Peu ucucn ÀcPcrafciiuiali'ivaulid) licfäumt. 

 isoli Per Seite betrachtet, jeiiU ber Sdìiuau,^ awà 

 geioiffe luellcnartige, liefoniierô auf Per llutevfeite 

 fid)tiiave C.nevftreifeii. 3(fterfebercf)eu íd)iuulúi-\ vo 

 feurotl). 



(Sd)unuçu'n auf Per Uuterflügelfeite fc^iuarjíiá); 

 (îvaubvauti, ihre Spitseii, befouberô Pic beê ^interfíü: 

 (\eiê uiiP Per fájinalcu SHuf^ufabue ber 2:ten 

 odiunuge, inattfd)Riar,v bloo am WvunPe Pcrfeiben 

 ftnb triibitieifH' lymieufalmeufaumftriée. Tie läiuje- 

 ren UittevfíiuieíPedeu bräuulidifd)uiavs, mit meifeeu 

 (ïiiPfdiaftsfpitîeu uub febv fdiinaleu tvubnunfîeii 

 ®äumd)eu auf ibver (^5ruub[)älfte, bie .Sïuv^ereu 

 aber beiPerfeitè mit etmaë breiteren fo(d)favbíiieu 

 ËinfaffuiuvMi : iuuevev A-lütielraub fdmun-,, febv 

 feiuiueifî ijemölft. 



Ctiiiii|C{> 3>iniiiiif|cii im Spnimcrtlcit>c. 



Sili ©aujeu mie baò iniviiu', uuv Paoi'lfofenviitbe 

 uureiuer, iu ein bvauulidjeè ^armiurotb über= 

 gebeub ; .s)inter()alô unb .'Sopffeiteu mit uielen 

 cjraubräuulid)en jveberfpiiieii (jeiuifdit; felbft ber 

 fÇeberbufdj íjat l)ie unb ba brrtnniidje Spitidjeu ; bie 

 ,^eble mit einem grauen ÎBetlenanfing. 



5Me ©diultern rbtl)lid)ii,raubraun, Pie nerfterften 

 ©d)ultevftrcifen íd)iüaratjraurötí)lid) melivi. 3)ie 

 längften Sdìuningfebern babén granbläulidie \\a\\- 

 ten, bie mittelften auf ber (i-nPbälfte beiPer Àabneu 

 gvauu)eièlid)c Sänme unb foU'be Spiticiiränbev. 

 ©änuntlid;e ©áiiuaujfobern fdimaí rotbgran ein 

 gefafìt : bie Unterfd)nian,0ecfen, bie iìaud); uub 

 3(fterfeiten, baiui bao l'i'eifte ber Sdjienbeinbe; 

 fiebening breit roeifegrau, bie Cberfdiman-ibecien aber 

 rötb[id)grau gefänint. 



Überljaupt finP Pie fűmmtlidien íd)mar,^eu Ibcilc, 

 bie ©cfiopf; unb 9JfanteIfebern auêgeiumimen, ftarf 

 braun unb grau angeflogen. 



SdtciJ SCcibrficii im 2ommcvflci^l•. 



3)aè ©d)uiar,u' beò 'Sd)imbelgrunbeô füríennid)t 

 fo lueiti'orfpringenb), bas beo lluterfieferô fd)ief, aber 

 nie jadig enbenb ; es ift une bräunlidi überlaufen. 

 íDer ©d)nabeí fonft gauj bta^ rofenrotb, i'or Peni 

 uieifjlidigranen ©pitjc granbränniid). 



Ter Aiifi rotbgrau, ftarf ino 33räunlid)e jiebenb, 

 bie ©eilen unb ©pitjen ber iîralïen bnnfeíbraun. 



Sìopf- unb,Ç>alogefieber ghin^ienb bläulid)fd)marj, 

 mit jmar etmaè mattem, aber bodi fdibnem purpur: 



