71 



fénynj'el, mely a f(;j tetején s a toikuii halvá- 

 nyabb violába, a uyakhátulján jobban zöldesbe 

 játszó, mint a hímnél ; a nyakszirt fénytelen 

 fekete szürkésbarna tollhegyekkel tarkítva; a 

 törzs felül szennyes rózsapiros, széles sárga- 

 barna tollszegéssel s a hát közepén fekett'S foltok- 

 kal tarkítva; a szembetűnő széles vállszalagtol- 

 lai fénytelen korombarnák, fekete külső zászló- 

 foltokkal s vörösbarnás szegésekkel ; az alsó 

 tehtfél halvány rózsaszínű, sárgásba és sárga- 

 barnásba hajolva. 



Az elsőrendű evezőtoUak IVketeliarnák, a leg- 

 szélső kevéssé, a rákövetkező kettő alig látható 

 világosabb oldalszegéssel ; a legnagyobb evezők 

 fedői sötéten barnásfeketék, gyenge aczélosbibor- 

 kék fénynyel, a többi evezőtollak s azok fedői 

 zöldesfeketék, elől>biek tőfelnk külső zászl()ján 

 finoman szegve szarkazöld-aranj'oszöldbe hajló 

 zománczczal. A felső szárnj'szél barnás fény- 

 telenfekete, minden tolla szélesen vöröses sárga- 

 barnán szegve; a szárnytőszéle vörösesfehéren 

 és feketeszürkén pikkelyezve. A belső szárnyfél 

 szürkebarna, feketebarna fedői szélesen fehér és 

 vörösesfehérrel szegve ; a szárnytól fedett test- 

 oldala feketés sziirkebarna. 



A farok felül barnásfekete gyenge zöldes féuy- 

 nyel, leghosszalili fedői csillogóbb feketék, vörö- 

 sesszürkén szegve ; a farok alól halványbarnásan 

 fekete s — mint felül is — jól látható keresztbe- 

 menő hullámos csíkozással. 



A farkalja tollazata, a végbéltáj és has oldalai, 

 tigy a lábszár barnásfeketék, az utóbbi finom, 

 az előbbiek széles, tollhegy fol tokát alkotó vörö- 

 ses fehérszürke szegessel. 



Fiatal tojó vyároii. 



A csőr halvány rózsapiros, fehéres hegyfele 

 mögött erősen szürkebarnán színezve; a csőr 

 tövének feketéje kevesebb, nem ér az orrlyukak 

 elé s erősen barnával futtatott (tehát bágyadt 

 barnafekete) ; az orrnyilas fölötti bőrbéka vörö- 

 ses ; a szájpad alig feketés, a nyelv vöröses szür- 

 késkék. 



A lábak húspirosak, a csűd belső felén s a paj- 

 zsok elválasztásában vörösszürkén vonalozva, a 



uiülottcu 3d)iiuiut'v, Dcv iiui Cbcrfopf unì) an oer 

 .stetjle ítdjtcr oiolett, auf bem êiiiterl^aiê aber me[)r 

 (ívüulid) ipioíf, als dei bem Wämidieii ; ber 5îarfen 

 mattíd)uun;í mit fauni merflidjom 3d)iUer, bie 

 i^cberfpitseu l)ie unb ba grauiidjbraun; Diierleib 

 fdinnitiiçi nii*-'iu'ftl), burd) ludbbrauue, oft fein" breite 

 ^eberrtiuber, am íliittelrüden aud) buvd) fdiioiiv,^' 

 lidie ívti-'cfi'ii Ibit' ftefdjedt ; bie breiten, ano bem 

 ^Hiidctu'Otí) feljr íid)tbaven Sdinlterfíede matt i-uf5= 

 brnun mit fdiumvjen ?(ufíenfabncnffeden nnb voti): 

 brännlidien ílícinbern ; Unterleib biafu'ofenrotl), 

 etaiao iné Ö5e(blirf)e unb ('>)elbbväunlid)e jief^enb. 



Tie 3d)minflen IdevDi'bnunii ídmmríbraun, bie 

 äufievfte mit einer etnuis mevflidien, bie .^luei 

 barauffoKu'uben nut fauni mevfiidien, felír feinen 

 liditereu ©eitenfanten ; ibve Tecfen tiefbviiunlid): 

 fdiUHivs, çiauj matt, ftablpnrpnvblau — bie iibvii^en 

 Sdimineien fammt Íreden c^vüiifdimarí, elfteriu'uH/ 

 inc. ©olbc^vüne fdiitlevnb ; bie (Srfteven auf ibven 

 Spillen, mie auf ber ©nmbbälfte ber :'luf)enfabnen 

 fein mei^i^vau flefäumt. Oberflüi]elvanD bväunlidi 

 mattfdimarj, auf allen Aeberdjen ftarf rötljlid)tielb= 

 braun gefäumt ; i^orberflügelranb rötiilic^meife unb 

 fdiUHiviçU-au gcfcbuppt. 



llnterrHuictfeite i-ivanbvaun, bie fdiuuu-äbrauiu'n 

 Deden breit meifs unb rötfilidimeife gefäumt ; bie 

 uon ben Alügelu bebedten i'eibfeiten fdiuuirdidi 

 graubraun. 



Cberfdimans brauulidifdiiiiarj mit einem fdimadi 

 grünlidieu ©d)iller, feine [liiujften ®eden lebbafter 

 fc^illeruo fdimarj mit rbtljlidigvauem Säunidien : 

 ©dironujuntevfeite mattbräunlidifdimar.i, mie bie 

 DberfdjHianäfeite mit äiemlidi beutli^eu C.iieniudleiu 

 ftreifen. 



Untevidimanpeden, 3lftev unb íi3audjíeiten, fonde 

 bie ©djienbeinbefieberuug bräuiilidifdiioavä, bie 

 SeiUgenauute mit feineu, bie 58oriöen mit breiten, 

 ©phjenfiede bilbenben, vőtlitidiroeifigrauen Cïiiu 

 faííuiu3eu. 



;^iingeéi Stìcibriicii im »ommcrflciSc. 



Ter 6dinabel iiditrofenrotli, liiutev ber meifi^ 

 lidieu ©pilienbdlfte ftarf graubraun gefärbt : bnô 

 Sdimavàe beò odinabelgrunbeô meniger meit nad) 

 nome reid;enb, nodi nidit mit bein liorberraiibe beá 

 9îafenIocbe6 gleidiioufcnb, matt braunfd)toarä «ou 

 g^arbe; bie £diune[enbaut ober bemîiafeniodie uid)t 

 fc^marä, f oubern röttjlidi ; ber ©aumen fanin f djmdväi 

 lid;, bie 3"»9'^ fi^i'^ i'Ot[)graub[au. 



Sie pfîe fieifdirotl), liiugft ber inneren i'auffeite 

 unb in ben Sdiiibereiiifdiuitten rotbgvan geftridielt; 



