173 



rövidebb, nem lecsüngő, banem fejére simuló h 

 csak ingerült állapotban felemelve látszik bátra 

 begyesedő búbnak; '.5. tollazatának feketéje fény- 

 telen, mintegy szürkén vagy barnán futtatott ; 

 4. a fej feketéjének biborfénye halvánj'abb viola, 

 a dolmányé gyengén szarkazüldes ; 5. az evező- 

 és farktollak mindig világosan, többnyire vörös- 

 szürkén vagy vörösbarnásan vannak szegve; a 

 szárny belső tollazata s a farkalja, úgy a vég- 

 béltáj és a test oldalai, valamint a lábszár tollai 

 mindig szélesen vörösesfeliér vagy vörösszürke- 

 barna színnel szegve; 6. törzsének rózsás színe 

 halványabb, szennyesebb, különösen a háti ol- 

 dalon barnasárgással vegyítve ; 7. a vállszalagot 

 alkotó és a törzs oldalának foltjai csak fénytelen 

 korombarnák, az előbbi iiiws födve a rózsás 

 lollaktól — mint a hímnél többnyire ■ — banem 

 mindig látható; 8. a csőr tövének feketéje keve- 

 sebb, nem sötét, csak barnafekete ; végre !). a 

 farok felső s alsó oldalán szembetűnő a hullá- 

 mosság, sőt a leghosszabb farkfedőkön is. 



Minél idősebb a mwdár ( nevii különbség 

 nélkiil ). 



annál : 1 . nagyobb ; 2. csillogóbb a tollazat feke- 

 téje ; 3. tisztább, szebb a rózsaszín a tollakon, 

 csőrön s lábakon ; 4. nagyobb, előbbre nyúló a 

 csőr tövének feketéje, annál feketébb az orrnyi- 

 lasok szegése s a száj belseje ; 5. sötétebb a szem 

 csillaga; 6. kevesebb a sötét tollazat világos 

 szegése ; 7. annál l^eskewjehh, felcctéhh s elrejtet- 

 lehb a vállszalag; 8. annál hosszabbak a uyak- 

 tollak s a tollforgó. 



Minél fiatalabb a madár, 



annál : 1 . kisebb ; á. fénytelen barnásabb, szürké- 

 sebb a tollazat feketéje ; 3. szennyesebb, hús- 

 színesbe hajló a tollazat, csőr és lábak rózsaszíne ; 

 4. aunál kisebb s fénytelenebb a csőr tövének 

 feketéje; világosabb, vörösesebb az orrnyilasok 

 szegése s a száj belseje ; 5. világosabb barna a 

 szem csillaga ; 6. annál inkább tarkítva a sötét 

 tollazat világos szegésekkel; 7. szélesebb, de 



Aquila. III. 



faunt su roevbeii. Hub jioav : I. ìmrc^ bie geringere 

 ©röfee tt (1er 2'f)ci(c; 2. &nrcl) bm fűr^even, nid;t 

 üfierluingenben, fonPevu nicift glattaníiegenöen %e- 

 bertníjdi, ber £)öd)ftené in aufgeregten 3»ftanbe bie 

 ■Jorni einer und) l)iuteu ,íuge|"pil3ten ,öü(Ie fiat ; 



3. öurdj ein niatteveo, aló graulid) ober bväunlid) 

 iUieri)nud)teâ ©diioarj beê ©efieberê, baô au mandien 

 ©teűen graulid; ober brännUd) getüpfelt ift ; 



4. burd) einen Iíd)tüioletten''^^urpurld)il(erbeâ Kopf: 

 unb einen fdjiiiad) grünen ßlfter)"d)iüer bea Dtier= 

 flügeífi^ioarjea ; ö. burd) bie ftetâ uorijanbenen 

 (idjtereu, meift rotljgrauen ober roftdviiuuiidien 

 Seitenfanten ber ©diionng: unb ©djioan.^febern, 

 bann iuvd) bie allenmi breiteren, röttjIidjraeiBen 

 ober rotljgrnubrannen Säume ber Unterflügelí unb 

 Unteríd)U)an,íbeden, foiuie ber Seib; unb Sifterfeiten 

 unb ber ©djienbeinfeberii ; r>. burd) ein uureinereê, 

 bletd)ereê, braungelblid) geuiifditeê Sîofenrot^ am 

 Unter: unb oor^üglid) am Dberieibe ; 7. burd) baô 

 matte i)iu§braun ber bebeutenbereu Sdjulter; unb 

 Seibfeitenfleden, meld)' erfteve nie unter öeiu 

 9Î of en roti; — wie beint ílíanndjen oft — ganj 

 er ft e dt fonbern ftarf |id)tbar finb ; 8. burd) büö 

 raeniger ausgebefjnte, nid)t 2:ief ;, fonbern nur î)îatt= 

 ttraunfd)niaräam©d)nabcigrunbe; 9.burd)baêmerf": 

 Iid)e 3Belíenfpieí an ben Über- unb Unterid)man3= 

 fetten, ja felbft auf òcn läugftenDberfdjiuanäbeden. 



5c nltcv bcv 'öogd iibcvlmiivt ift. 



beftü : 1. größer ift er, ± gtanjenber haè ©d)iüar3e 

 bea ©efieberê; 3. reiner, Íd)i3uer baö ^ïofeurotf; bea 

 ©efieberê, bes ©d)nnbelê unb ber 'Jviifee, 4. befto 

 gröf^er, uorfpringenber baá ©d}U)ai\ì ani ©d)nabel: 

 grnube ; befto fd}iuäräer bie ©infaffung ber 3ìafen: 

 Iijd)er, bunfler ber ilìunb unb ber©auuuMi, 5. befto 

 bunfler ber 9tugeiiftern, 6. lueniger bie lid)ten (Sin= 

 faffungen ber bnnfe! gefärbten 'Jebern, 7. ge = 

 ringe r, m e 1) r f d) tu a r j , ut e f) r » e r ft e et t be r 

 ©djuiterftreif, 8. befto länger bie ^aiefebern 

 unb ber (^eberbufdj. 



3c jiiiincr i>cr 'IÍ09CI, 



befto : I . geringer feine ©röfee, ± matter, meljr 

 bräunlid) unb graulid) überíjatidjt baö Sd)H)arä feiner 

 Ebrpert()eile, 3. befto unreiner inâ (^'t'icíifn^beue 

 äiel)enber bas Síofenrotlj beê ©efiebers, beo ©d)na= 

 beié unb ber %n^e, 4. geringer, matter baê ©dimarj 

 am ©d)nabeígrunbe, befto ri3tf)er, tid)ter bie Síafen^ 

 [od)begren5uiuj, beríJíunb unbber©aumen, 0. befto 

 lid)terbraun ber 3(tujenftcrn, G. l;äufiger breiter, 



23 



