174 



világosabb a vállszalag; 8. rövidebbek a nyak 

 tollai s a tollforgó ; í). annál szemlietünöbb a 

 farok t'elsö s alsó oldalának s a leghosszabb fark- 

 fedők hullámossága. 



Téli ruházat színezete. 



A tollazat feketéje fiataloknál miudenüttt, 

 igen vén himekuél csak a lábszáron, a has és 

 törzs oldalán szélesfehéren szegve s még a 

 fejen s a tollforgón is fehér foltok vannak a tol- 

 lak hegyén. (Mindezen szegeseket és foltokat a 

 koptatás s a levegő behatása öreg hímeknél tel- 

 jesen, fiatal madaraknál nagyrészt eltünteti.) 

 Még a rózsás szín is sokkal fakóbl), mint a nyári 

 rnházaton. 



A színezetre vonatkozó általános vieg- 

 jegyzéseh. 



Egy hímnek feketeszürke volt a csőre hegye ; 

 ugyanennek nyelve hegye is vörössárgabarnás 

 volt s még karmai is sokkal feketébbek, mint 

 világos csőrű madaraknál. 



Az öreg hímek rózsás toUainak szára majd- 

 nem egészen karminpiros foltot visel, mit azon- 

 ban a többi tollak jórészt elfödnek. 



A kojjottas ruházat rózsaszín tollai megfakult 

 fehéres szegésüek, mitől az egész színezet csi- 

 nosan fehérrózsás hullámosságot nyer. 



Naumann a legkülső farktollak finom fehér 

 szegesét nagyon is jellemzőnek tartja. Magam 

 ügy találtam, hogy csak kissé kopottas ruhájú, 

 igen vén hímeknél e szeges teljesen hiányzik, 

 de igenis megvan frissen vedlett tollakon, még 

 pedig ekkor a farok valamennyi tollán. 



Brehni a láltakat o sárgásaknak« írja le való- 

 színűleg rég kiszáradt madarak után, mert ezek- 

 nél csakugyan sárgabarnásszürkék azok. Téved 

 al)ban is, hogy szerinte a mell felső része fekete : 

 rózsaszínű az, csakhogy elfödve a lecsüngő fekete 

 nyaktollaktól. 



Kiterjedése. 



Még rövid idővel előbb — értve az 1837-ik 

 évet — ezen szép és érdekes életmódú madár 

 Exirópa ornithologusai előtt mondhatni ismeret- 



mt'[;r rbtl)Iid) bie gcberíaiiine íer biiiitvíi^efiirliloii 

 %\)áU, 7. befto breiter, aber lid)ter Der Sdjiiltev: 

 ftreif, 8. fürjer bie ,\íalofeberii uno ber Jeberbiifd), 

 9. auffaUenber bno OiieniH'IIeuÍpicI an "om Ober^ 

 nnb lluterídimanjíeiten, ja felbft an Sen läiuiften 

 Cberú'bumnjberten. 



jlbfai'bmig im fti^iiitrillciiic. 



Sili äBinterfieibe erfdieint baê ©d)ioai\^ bei 

 lungeren Sögein überall, bei febr alten Sliänncben 

 b(of5 on òiw 'ìèa.way- unb i-'eibfeiten, roie anf beni 

 ®d)ienbetne beöeutenb meife öefännit, nnb jogar bie 

 Sîopffebern befil^en luei^e Spiljenfiecfe. i3llle biefe 

 Umfänmnngen oeríieren fid) ideile burd) älbnüßung, 

 tbeilôbnrd) ben (Sinflnf; ber ?nft bei alten '3}iiiniid)en 

 ganjlid), bei jüngeren ipogei grbfitentljeiki.i ihid) ì>ai, 

 Siofenrotf; erid)eint niel trüber alo im Sommer: 

 gcfieber. 



ätUgcmeiiic '-Scmcrhiiigcit über bic ^ürliiiiiii. 



CSin Ulídnnájen Inatte eine )d)uiar3grane odinabeU 

 ipitje ; audj bie ^ungenfpitie Deefelben erjdjien 

 rotbgelbbräunlid), unb jogar bie ííralíen färbten 

 jid) inel mebr jd)inar,^ als bei [id)tjd)näbiigen ®j-em= 

 plaren. 



íTie ©djäfte ber rofigen {^ebern alter ÏÏianndjen 

 tragen einen jaft ganj farminrotI;en ^^íed', ben aber 

 bie näd)ften Gebern gröfitentbeils iiberberfen. 



Ulm abgetragenen ©efieber finb bie rbtljlidjen 

 gebern fal)l mei^lid; gcjäumt, moburd) bie ganje 

 gärbnrg bübfd) lueife rofenrotb getuellt erjdieint. 



3tanmann bält bie jetnen loeifien liinfafjnngen 

 ber änf5erften i5d)ii)anàfebcrn jn feljr für d)arafteri= 

 fierenb. ^d; fanb, ba^ bei jeijr alten 3)fönnd)en mit 

 nur etuinci abgetragenem ©efieber bieje Ginjajjnngen 

 gän^lidjfeljienniib nurbeifrijdj genuin jertengebern, 

 bann aber an ben jämmtlidjcn beò Sdiroanjeâ, cor: 

 f)anben finb. 



33rel)m bejdjreibt biegüf;eak- «gelblid)», iiuiljr- 

 fd)einlid) nad) jd)on lange anögetrodneten (£i:em= 

 plaren, ba bei jelben bie ?^-ü6e mirflid) gelbbrdun= 

 tid)gran fidi färben, '^rrig behauptet er aud), bafj 

 Die Dberbrnft fd)niar3 fei. l'Kojenrotlj ift fie, bod) 

 con òtn Ijerabljängenben id)iuaï5en §alêfebern über; 

 bedt. 



i)îod) i)or .^ursem — nämlid) nor bem ;yabre 

 I8:ì7 — macbte biejer jd)öiu', in jeiiun- Vebenőart 

 jonberbare iUigel ben Crnitljologen tS'uropaó uieí 



