len volt. El-C'llátogati)tt ngyan azelőtt is hazánkba 

 — igj'talált 1<S1 4-beuÜcsKAYFERENcz])ál■ónyitra- 

 megyei Ocskó birtokán kisebb csapatokat ■ — ile 

 megfigyelők bijján a tudomány nem szerzett 

 hasznot ily iclönkinti megjelenésekből. 



Pár év é)ta újra hallok egyes (lara1)(ikrol, mik 

 Pest környékére vetődtek: és pi'dig iSoO-ban 

 kaptam az elsőket Földvári Miklós jóvoltából. 

 1835-ben Sándor úr fogott egy tojót, 183() jú- 

 niusában pedig dr. Feivaldszet Imre látott egy 

 párt a Városliget táján, de lövésre nem kapta ; 

 s midőn utóbli magam is kérdezősködtem ugyan- 

 ezen pár után, a pestvidéki pásztorok mind azt 

 mondták, hogy nem múlik el év, hogy ne látná- 

 nak néhány ily madarat a barmok közt. Ezek 

 után folyton növekvő vágyakozással vártam a 

 pásztormadár újból megjelenését s meg is értem 

 1837-ben azt az örömet, hogy ezernyi csapato- 

 kon végezhessem megfigyeléseimet és felderít- 

 hessek sok mindent, mi ez érdekes madár saját- 

 ságaira s életmódjára vonatkozólag mindeddig 

 homályban volt, s ebben ismerőseim s tanítvá- 

 nyaim a legszívélyesebb módon támogattak. 



A lőportorony körül látták az első érkezőket, 

 mire napról-napra növekedő számmal a Dunán- 

 túlt, Duna-Tisza közét s a Tiszántúl pusztáit oly 

 madárözön borította el, mintha vándindó rózsák- 

 kal lettek volna megrakva zöldelő mezőink. 



A ki csak birta, puskát ragadott s annyit lőtt 

 az új jövevényekből, hogy a pesti vendéglők 

 étlapjáról nem hiányzott a pásztormadár pecse- 

 nyéje sem. 



Hermaneczeii át jöttek a csapatok, hol már 

 áprilisban voltak láthatók, Zólyomon keresztül, 

 hol EoKosz május havában lőtte őket s teljesült 

 végre legforróbb kívánságunk : hazánkban fész- 

 kelve láthatni e madarat, megtudva végre, milyen 

 a fészke, milyen a tojása? 



Ugyanez időben Erdélyben is nagy számmal 

 lépett fel, így Déva s Nagy-Szebeu körül s ugyan- 

 ott látta őket Bielz lS43-ben is újra, de csak 

 vonuláson. 



Wallsteiner tanár szerint Palesztinában ren- 

 desen s nagy számban található. Jeruzsálemben 

 a magas várfalak hasadékaiban, tornyokon, sőt a 

 Jordán partjának lyukaiban is költ s mivel ott 

 oly kíméletben részesül, akárcsak a fecske ná- 

 lunk, nagyon szelíd és bizalmas. 



SU îcftnîfcii. ^mùx (lofiidjtc er uiiíer Tsatevíanb KÍ)iin 

 früljer — luic fcíbcíi ììar. ^x. öcotai) int I^jaí^ro 

 1814 auf jeiticm ©lite Dcőfó im îlcutraev Eoiuitat 

 ín fícinereu Öíeíellíd^aften [leobadjtete — bod) iicr= 

 lìieng bte Grídicimiiiii mca,(n Wiaiuyí nii 33co(iad)tern 

 oljue ber SBiííonjdiatt etioaiçu'u 'Jìutìcn gebrad)! ju 

 haben. 



®d)on fein mchveveii „■salneu uuivbeii einige ©tücfe 

 in ber '^iefter Umgebung bemerft; )o ertjielt id) bie 

 erfteit ötürf'e im ^ai)ve 1 830 aus ^^îéteri burc^ bie 

 (Süte beè .ôerni 9í i f o í a u ê u. 'S i.i I b u d r i), i'o f)atte 

 ^erv ©dnbor im l^oíji'c 1835 ein äi>eibd)en ge- 

 fangen, fo fai) Sr. Ariuaíböfi) im lyitni 183G 

 ein ^^^ard)en im 3tabtn)äiid)en, oi)ne id)ieèen ^u 

 föniien : unb alò id) nad) öiefen fovfdite, nerftdierten 

 mtd) bie ^ivten überall, fie batten alle ^al)):e einige 

 Stüde auf ben aSeiben jnn)d)en bem i'ieí) gefeí)en. 

 ©eitbem erumrtete id) it)r iúid)fteo (Srid)einen mit 

 mndifenber Sehnfud)!, biô mir im ^aí)re 1837 bie 

 Àreube uergiüuit iDUcbe, an ben 5al)(reid)en (5d)aa: 

 ren felbft S8eo6ad)tuiigen jn mad)en n)ib uiele 

 tragen über Êigenid)aften unb iuebenömeife biefer 

 inlerefianten iîogelgattniug Kifen ,ìn főnnen, loobei 

 ic^ auf bte íiebenollfte SBeife oon iueinen^öefannteu 

 unterftüljt iunrbe. 



3lin '^pntuevtburm, obeiljalb beò ©tabtiualöd)enő, 

 beobad)tete man bie erften Stüde, roorauf fie, fid; 

 täglid) Dermel)renb, alle 9íicberungeu ber Sonau 

 unb Xí)d^ in íotd)er Wim(\c überfdiiuemmteu, baf3 

 Sllleê, maô nur ein Öemebr f äffen fomite, baáfetbe 

 ergriff, bie SBögel fd)of5, nnb baf^ man fie bei jebe)it 

 S^ractenr auf bem ©peiojettel finbeìi fonnte. 



Síit eineìu ÎBort unfere Umgebuìujeu luaren òa^ 

 jumatô uid)t aiiberê, aiô «bie grünen äBeiben mit 

 ben 3ìofeugruppeni) ä» neniioi. 



©ie fa)ne)t über .^Serinanecä, )no ntaii fie fdjon im 

 3(prit bemerfte, über Ììeufol)!, luo fie 9ìof of5 im 

 Tlai erlegte, unb cö iinirbe enblid) uiifer l)eiÍ3eftev 

 SBunfd) erfüüt, ben ipogei in imfereni 33aterlnube 

 niftenb fel)en ju fönncn, ju erfahren : )uie ? mo ? 

 unb roeld)er 3trt unb Àarbe Stev gelegt merben? 



2iud) inSiebenbürgen erfd)ienen im felben ^aljre 

 größere ®d)aaren, fo j. 33. bei ®éua nnb bei ^er^ 

 mannftabt, iuo fie 9JÌ i d) a e 1 33 i e 1 5 im 3aí)re 1842 

 lüieber auf bem 35urd)jugc bemerfte. 



dlaá) f-xo']. 25 a ! t ft e i n e r főtten fie in ^^îalaftina 

 ftetê unD tjdufig üorfo)n)ue)i. 5ie brüten jn 3eru= 

 fatem in ben 9)îauerliJd)eni l)o£)er ^Çeftuugêmauern, 

 auf Kird)tl)ürmen, banìi and) in Ufertőd)eni am 

 porban, ©ic werben bafetbft überall )uie bei uno 

 bie êauâfd)iuatbe)i gefd)ont, finb bafier fet)r äu= 

 traulid). 



