17f) 



Tartózkodúíii liclijei hazánkban. 



Kóborló vonulása közben szívesen telepszik 

 meg a pásztormadár azországutak, dekülönösena 

 marhalcgelök közelébe eső ligetekben, kertekben, 

 gyümölcsfákkal vegyesszölökben, innen látogatva 

 élelme után a marhajárásra. Ha azután kedvező 

 helyre akad — értve tágas, gazdagon népesített, 

 erdöcskékkel árnyas folyókkal vagy talán faso- 

 rokkal, befásított szőlőkkel körített marhalegelő- 

 \qX — s hozzá még alkalmas fészkelő hely is 

 kínálkozik, ott továbbra is megmarad. 



Annyira ragaszkodik a baromhoz s a legelőhöz, 

 hogy a Pest körül megjelenőket mindig csorda 

 között találtam. Példa erre a már említett 

 1837-ík év. 



Alig pirkadt a hajnal s Pest tehenei még a 

 jászol mellett várták a fejést, mikor a pásztor- 

 madarak már az árnyas határárok fáin gyülekez- 

 tek, várva a csordát. Ezrével ugráltak, röpködtek 

 itt a sugár jegenyék s lombos ákáczfák körül 

 hajszolódva — talán párosodtak is — ■ nem tö- 

 rődve a lövésekkel s folytonos zaklatással, minek 

 nap-nap után ki voltak téve. Más részük az árok 

 körül ugrálva bogarászott, de valamennyi csi- 

 csergett s örvendő hangokkal köszönté a lassan 

 előlépegető teheneket. Alig ért a csorda az árokig, 

 máris megszólalt egy-egy, a levegőbe emelkedett 

 sereg nsvrrr» szava, jelt adva a felkerekedésre. 

 S repült az egész csapat. 



Egy rész a barmok elé, más rész mögéjük 

 szállt, míg a távolabbról érkezők a csorda fölött 

 keringtek, de csak addig, míg az meg nem állt s 

 legelni kezdett, mire szétszóródva valamennyi 

 letelepedett a hol csak kedvére ugrálhatott s fut- 

 kározhatott. 



Leszáll a pásztormadár a juhok s disznók közé 

 is, de mivel az előbbiek nagyon összeszorulva 

 legelnek, az utóbbiak meg turkálnak, a földet 

 dobálják, marakodnak és röfögnek, mégis csak 

 jobb szereti a szétoszolva legelő, lassan lépegető 

 csendes barmok társaságát. 



Megérkezésük első napjain félénken húzódtak 

 az erdők lombjai mögé s a lehulló cserebogarak 

 után a mély fűbe rejtőzve szaladgáltak s kijártak 

 a Duna s Rákos partjaira is, oda, hova a víz 

 sodra a beléhullott bogarakat kivetette s ezek 



'}litfciitl)alt<<tilril!c ill lliiflnni. 



2luf ifirem ^nfle ii"i> Striche faHcn íú- iii alle, iial;o 

 a\\ bedoiiteit £anbítra§en, üorjíit-ílid^ aber an 'iixúy- 

 lueiioii licç^onbt' Sälbdiou, Gärten, mit Cbft(iäiimcn 

 &e|)fian5to &H'iiu]ärten, um imu dort aw^^ auf bic 

 furjgrafigeii 3BeibepIä(5C ifjrcr Dfaijniiti] ()af(ierQiiô= 

 ftiegcii ju föiuien. 3Bo \[)\\t\\ aber ber Drt bcliai^t, 

 baê {)á\\i, luo eë breite, reid) lum iliel) beiuobute, 

 an Iid)te 2Bä!bd}CH ober reidjlid) mit Siiiimen uiii^ 

 \t%\i (^liifie ober 9Bege, ober aber au baumreidio 

 2Beiu(Virteu ftofîeube Seibefläd)eu çiiebt — ;;umal 

 loeuu baju uod) iieeiiviete iknitplaue uorljanbeu 

 finb — bort ueuu'ileu iie aud) läiuu'r. 



3bn' uui^enieiue i.Hu[)äui-\lid)feit au 'isieijinoibeu 

 unb iUel; beiuicfeu fie alljäbvlid) um '|.H'ft : fo aud) 

 im Sa^re 1837. 



®o lange nod) bie ^^iefter Síiiíie in aller %nú) ju 

 ^aufe auagenmtfeu iinirbeu, roarteteu bie -Tfofeu: 

 ftaare, au beu baumreidjeu Viuieugrabeu ucrfammelt, 

 biefelben ab. 'i^o. fprangeu unb flatterten fie auf 

 ben holjeu ^mppeln unb aftigen 5lfa^ieu, eiiumber 

 t)erumjagenb, ober fid) iual)rfd)eiultd) fd)ou paareub 

 — ÍTanfenbe an ^a{}{ — trol^ ber©d)üííe unb iter; 

 folgungen, bie fie l)ier täglid) aueäu)"tel;en Ijutteu : 

 aubere büpften ílfabruug fudjeub um beu f«h-abeii 

 l)erum, aber alle äu)itfd)erteu unb beiuillfouuuiu'teii 

 bie ljeranfd)reitenben Etilje mit luftigen ^vvouben^ 

 tönen. Kaum erreid)ten biefelben bie i'iuie, ba gab 

 je ein fid) in bie Xiüfte erbebeuber Sd)aareujug 

 biird) fein «fd)mrrrr» baâ B^i'í)''" ä'"" 3lufbrud). 

 Unb ba flog bie eine ©d)aar bidjt oor ben .slöpfcu 

 beò îiiebeê, bie aubère Ijiuten uad), uod) anbere — 

 Don beu entferutereu ^|.ilätieu aiigefoiuuu'u — f'reiften 

 unb fdjioeuften fid) in @efeUfd)aft über bem %\tl) 

 umljer: fobalb aber bie Gêorba elmaô ftillftebeub 

 äu roeibeu angefangen, ba jerftreuten unb poftierten 

 fie fid) äioifd)en unb um bie beerbe, roo eè nur 

 ^^la^ äum iQerundaufeu unb ©priugen fidj bot. 



Sie fetk'u ftc^ ,iiunr aucl) iiiuifdjeu bie roeibcuben 

 ©d)afe unb Sd)meiue, ba jebod) bie (Srfteren ge= 

 möljnlid) feljr gebrängt roeiben, bie Sedieren luüljleu, 

 fidj beifien unb ba,iu gruujeu, babeu fie beibe ind)t 

 fo gerne loie baö ^^erftreute, ftille, laugianniorfd)rei: 

 teube 'iUelj. 



©leid) uad) if)rer 9infunft, ale fie, nod) fd)eu, fid) 

 mcljr in ben @ct)öl,íen «erborgen aufljielten, liefien 

 fie fid) nadj ben bevabgefalleneu Ìlìaifaferu aud) in 

 baè tiefe ©raê t)iuab, luo fie gau-i nngefe^en iierum 

 irrten; ja and) auf bie fanbigen uub augefd)uieiumteu 

 Ufer ber 3}ouau unb beò 3íáfoe, aw òtelleu, tuo 

 bie ©trömnug bec Söaffers bie tjineiiujefatlenen 



