18!) 



PjZcIí volnának a színezet és a csupasz részek 

 különbségei. De megjegj'zendőnek tartom, hogy 

 az itt leirt íjéldánj'okat 300 clrbnál többet tevő 

 sorozatból választottam ki. 



Kiterítve, ez a sorozat a színezetnek össze- 

 folyó szakadatlan skáláját és kombináczióit 

 mutatja. Vannak közte egyes példányok, me- 

 lyek határozottan rozsdás-barnák (tehát atre- 

 pt'rii>>) világos lábljal s fordítva, felül typikus 

 szinü fífreperiii;-ok paliislris-iizerü alsótesttel 

 stb. 



Ezért bizonj'os esetekben igazán csak az ér- 

 zés dolga a strepenis és pahistris meghatáro- 

 zása. A színezet semmi esetre sem megdönthetet- 

 len ismertető jefiii s inkább csak azt mondhat- 

 juk : a vöröses olaj-barna felsőtest és rozsdás- 

 sárga árnj'alatú alsótest a strepeì'usrà, ellen- 

 kezőleg a zöldes olaj-barua felsőtest és az 

 agyagsárga árnyalatú mell és oldalak a pa- 

 lustrisra, illenek. Mindenki egj'et fog velem 

 érteni, hogy e két faj megkülönböztetése igen 

 nehéz s első pillantásra legtöbbnyire lehetet- 

 lenség s meggyőződtem arról, hogy igen képzett 

 és gyakorlott ornithologusok is a szó szoros ér- 

 telmében gyakran tévednek. 



b) Azt vélnők tehát, hogy tán valami más 

 állandó ismertető jegyük kínálkozik. Talán ter- 

 metük, csőrük hosszasága, a színek eloszlása, 

 szárnyalkat, az evezők viszonya, vagy még 

 más? Sajnos, itt sem igazodhatunk el. Ha a szo- 

 kásos meghatározó könyvekhez fordulunk, szin- 

 tén csalódunk ; csak néhányra akarok figyel- 

 meztetni. A legtöbb helyen hangsúlyozva talál- 

 juk — s igen helj'esen — a hát olaj-barna 

 színének árnyalatát, mint főjegyet ; sok helyen 

 azonban a szárnj'hosszára és az evezők viszo- 

 nyára is súly esik. 



a) (Szániijiiossziiság). Degland & Gerbe 

 («Orn. eur.i) I. 518.), F. de Schaeck (Mém. Soc. 

 Zool. Fr. 18ÍJÜ. p. 484. resp. 488.), Feidekich 

 (Vög. Deutschl. 94.) és mások azt irják, hogy a 

 palustris szárnya hosszabb, mint a streperus-é. 

 A szélsőségekhez tartozó példányoknál így is 

 van, de általános érvényű ez a jegy nem lehet. 

 Méréseim ezt illetőleg a meghatározásnál hasz- 

 nálható középértékekre nem vezettek. Dr. E. B. 

 Sharpé («Handb. Brit. Birds» I. 232.) azonban 

 ellenkezőleg azt mondja: «we find that in the 

 few undoubted specimens of the Marsh- Warbler 

 in the British Museum the wing is decidelly 

 longer in A. palustris than in A. streperus, and 



Aqnila. III. 



Tioè uHïrtMi blc UiitcrfdiicPi' in Per ^arde beè 

 tóeficberö unii ber íiacfttljeile. 



(Ss miiß ober f;evi'or!.ìef)o6en uieríicii, baf; cs anê= 

 geíud)te Stüde fiiib, bie Ijier biíd)rtebeii luurben unb 

 äiiHir nus einem über 300 (S'reinplare jaljienben 

 iJiateriaie. 3ïebeiieinanbcrije[ci^t, bílbete biefe 'lìeilje 

 eine ununterbrochene ìvarbenfeala mit ben iier)d)ie= 

 benften (^arbencoinbinationen. Warn finbet '^^nbiui- 

 buen mit ausrteiprodjen rötljlid) brauner 5'^''i'l'i"Hi 

 (nlfo streperus) mit iid;teu j^üjien unb umciefel)rt ; 

 oben (itijpifd)» gefärbte streperus mit palustris- 

 avtiger Unterfeite u. f. m. @ê ift in niandjen "^äikw 

 eine ®ad)e beê C^efübteS fid) bei Ix'itinuneu für 

 strei)erus ober palustris ju entfdjeiben. 3) te ^àï-- 

 b u n g i ft fein b u r d) g r e i f e n b e è Ke n n; 

 Í c i d) e u, fonbern man fann mir fagen : luo röttj: 

 lid) oliiu'ubranne 9iüifenfdrbung unb roftgelber Siti: 

 flug au ber Unterfeite übenniegt, ift eS streperus, — 

 im conträren galle — grünlid) oliuenbraune D6er= 

 feite unb met)r odergelber 2(uflug ber 23ruft unb 

 ^^(anfen — ift eô palustris, tiin jeber luirb mir 

 beipflidjten, baf? bie 33eftinnuuug biefer beiben Spe-- 

 cieê redjt fdjinierig ift — ; à vista ^^u beftinunen, 

 ift in ben aUevmeiften 'fällen unmöglid) unb id) 

 ()nbe m\ä) über.^eugt, baf; and) fei)r gut gefdjulte, 

 eingeübte Druitbologen im lualjven Sinne bea 

 âiJorteè oft irren. 



b) Tlan raürbe erwarten, ha'^ ein anbereê ftid)= 

 fjaltigeô i\ennjeid)en eriftirt. ^as fönnte nur bie 

 förbfse, ©djuabellänge, i^ertbeilung ber Aarben, 

 (^iügelbau, (Sdjunngeiuierijältniffe uuD uielleidit 

 nod; aubères fein. 3(ber aud) bas ift leiber nid)t ber 

 %aíí. äöenn mir bie übtidjften 53eftimmung6büd)er 

 auffd)iagen, fül)ten mir une getäufd^t, id; mill nur 

 einige burájgefjen ; bie meiften betonen ganj ridjtig 

 bie Ìiuancirung ber oliuenbrauuen iHücfenfärbuug 

 ale i^anpttennjeidjen, uiete aber aud) bie giügel: 

 länge unb ©a)H)ingenüeri;äItnifie. 



a) (g lüge Hänge). '3)eglanb unb ©erbe 

 («Drn. 6ur.» 1. 518), g. be Sd)aed (Mém. Soc. 

 ZooL Fr. 1890 p. 484, resp. 488.), griberid) 

 (^îaturg. S8ög. Íí5entfd)í. 94.) unb anbere füEiren an, 

 bafe bie g-iügelläiige uon palustris länger ift atö bei 

 streperus. I^'i ertreinen (5reniplaren roolji, aber 

 burd)greifenb ift biefeô lïennjeid)en nid)t. íJíeine 

 'JJÎeffungen füí)rten ju Feinem ale 23eftimmuugô= 

 mittet aniuenbbavcn ^ïefultate. îir. 3ï. S. 

 (3f)arpe(«<ôanbb. iörit. Sirbâ» I. 232.) fprid^t 

 fid; aber bagegen auê unb fagt: «We find that in 

 the few undoubted specimens of the Marsh- 

 Warbler in the British Museum the wing is de- 

 cidelly longer in A. palustris than in A. strepe- 



"20 



