lí)4 



mint a paliislì'is w í^ireperKs között létező át- 

 incneték összesége, bizonj'os — bár nom min- 

 dig azonos ■ — biológiai sajátságokká!. 



Ha arról van szó, hogy némileg tájékozóil- 

 luissunk, akkor a BREHM-féle alakoktól cl kell 

 ckint énünk. 



(Színezet.) A sziuezet a példányok szei-int kü- 

 lönböző. De a háton mindig a ^)(//».s/í /.s- jelleg 

 uralkodik s némely tj^Dikus darabnál, a felső 

 részek színe csakugyan a két faj között közép- 

 lielyet foglal el. Az alsó rész legtöbbnél olyan, 

 mint az igazi paliistris-nú,]. A fejtető azonban 

 amazokénál valamivel sötétebb. Jellemző, hog}' 

 a felső részeken, valamint élénkebben a has- 

 oldalokon is bizonyos szürkés árnyalat mutat- 

 kozik. A lál)ak, csőr, még a különben typikus 

 sziuezetüekncl is változók, majd olyanok, mint 

 a rendes p«/»-s^/r/snál (73''i)), majd meg mint a 

 stn'pcrusnáX. 



(Szárny hosszúság.) A szárny hosszúsága nála 

 legjelcntékenyehb, ép úgy, mint átlag csőre is 

 hosszúnak mondható. 38 példányból álló soro- 

 zatban : a csőr mininnima 14, maximuma 1"35 

 vagyis közepesen 1"25 cm. volt.* A szárny mi- 

 nimuma pedig (i"3, maximuma B'9, átlagban 

 (')'7ö cm. — mely hosszúságot sem a typikus 

 juűiistrisniú, sem .s/re^^ent.s'nál nem találtam. 



(Az evezők viszonija.) Töbl)féle kombinácziót 

 találtam, ú. m. : 



2 = ::{>4 legtölibször, 



2 = 3, 4>5, 



2 = 5 



2<.5, 3 = 4=5, liárom eurój^ai példánynál. 



Leggyakrabban a 2-ik és 3-ik evező teszik a 

 szárny hegvét, a 3-ik, — 38 madár közt — csak 

 két esetben volt a szárnynak leghosszabb tolla. 



(Lábak.) A csűd legtöbb példánynál valami- 

 vel rövidebb mint a két fajnál, még pedig : 

 min. !•!)(), max. 2"2, átlag 2 cm.; míg strcpe- 

 n/snál az átlag 'Ì-Ì. pnlKsfrisnál 2-25. 



(E(jy lyjiiliKs ö" horticolns leirdsa.) Kivá- 

 lasztva egy Ilim horticolusi, azt következőleg 

 jellemezhetem : felül szürkés-olaj-barna, min- 

 den rozsdavörös áiiiyalat nélkül, a felső fark- 

 fedők barnábbak, olajszinübben árnyaltak, mint 

 a hát; az evezők és farktollak szép sötét olaj- 

 barnák. A fejtető sötét szürkés-olajbarna, első 



bor UeÍH'riviiiiii' ,iunící)cu palustris uni streperus 

 mit iicioiiicn Inologifdjeii tiii^eiitljümlidjfciten, bie 

 aber feiiu'euiecje innuer biofeldeii fiiib. 



älieuii CS fid) barum tanbolt, bie Uebevt'id;t möij: 

 (id) ,^ii niad)eii, iiuiifeii inir bie ^-onnen i^rehmc. 

 iml)evüdnd)tiiU laífeii. 



(3^avbe.) Tie Jvävbuiu) ift bei iievíd)iebcnen 

 (Sreinpídveii luu^leidi. ^sn'nu'r bevrfdjt nber iii ber 

 rHürfeiifiivlniiuj ber palustris;tSbaracter nor : iii 

 mand)eii, «ti^pifdien« StiidEeii ift bie Àarbuiuì ber 

 Cbaieite luirtlid) ein Sîittelbinç^ jiinidìeit beiben 

 3lrten. Tie Unterfeite ift bei i^iw nu'iften 'iíöcielii 

 biefelbe mie bei ed)teni palustris. Tie Sdìeitelplatte 

 aber ftets biinfieralè bei ben ti)pifd)en Siöcieln bei: 

 ber 3(rten. Gbarafteriftifd) ift bao SInftreten niebr 

 çiraner :'i'uonce in ber Aärbnni^ ber Oberfeite unb 

 ftetö lebhafter anoiefloç^euer SBaudìfeiten. Tie Ànfîe 

 nnb Sdinabel finb aiid) beiber fonft tDpifdien Aarbe 

 beè ©efieberè oariabel, balb luie bei reçv'lved)tcin 

 palustris (7311/0), balb mie bei streperus. 



((5 1 Ü g e 1 1 à n a e. 1 òiii ber glüOieliänge ift biefer 

 aSofle! ber bebenteiibfte, ebenfn iute fein ©dnmbet 

 im Tnrdjíd)nitt aio \a\\^ }\\ be,^eid)nen ift. Ter 

 Schnabel maf? nùiiimal M nnuinml, l-:',5 in einer 

 l'iîeiije con 38 îsoçieln, foniit im Tnrdifcbiútt 1"25 

 cm.* Ter ^^iiiflel minimal <)-3, marimal G'!), im 

 Tnrd)fd)nitt (i.TScm., eine £'änge, bie id) roeberbei 

 ti)pifd)en palustris, nod) bei streperus fanb. 



(Sd)ioiniieniierbäl tnif fe.) :,^sd) fanb iueb= 

 rere ßoinbinationen vor nnb ,^mar: 



2 = 3, 3>4. . . am bfteften 



2=3, 4> 6 



2=5 



2<5, 3=4=5 . . . bei 3 (Sremplaren (ti-urop'ii- 



Tie 2. nnb 3. ©d)tinn9e biiben bie A-Íügelípilíe 

 am bfteften, bie 3:te nnr bei 2 isöiiefn unter 3s. 



(Ànfìe.) Tie Tarfen in ber îlîel)r:,ab( ber tì'rem: 

 piare etmaò fürjer alo bei beiben 3lrten ui\b ^mar 

 min. 1-90, mar. 2-2, Tnrd)id)nitt 2 cm. luäljrenb 

 bei streperus im Tnrcbfcbiútt 2'4, bei palustris 

 2-25. 



(íöefdjreibung etnee topifcfjen 0" non horticolus). 

 Gin anêgefncbteê mannlidieSCÌTemplar be§ Pkirten^ 

 roljrfiiiuicre fcbaut fohjenbernuifìcn ano : 



Dberfeitê graiimtiüenbrann obnc irgenbeiner 

 ©pnr beo roftröthlicbcn l'lnfíngeo : bie oberen 

 iScl^ioansbecfeii meljr brann \m'!> ftarfer oliuenfarbi 

 ger finance alo ber Siücfcn, bie ©cbiinnuv nnb 

 (Sdjuianjfebern fcbön bunfel olioenbvann, anf ben 



* A középértékek kiszániítáRánál követett fonuiilá- 

 lal Uletöleg IúkiI ; «Omis bulioiuicii» bevezetését. 



* Sicilie formel für bie S3eiecl)miiig her liiittcliuettc 

 ficljc ili: «Hriiis bohciuicaii (Siiileituiia. 



