212 



san a fejen, kevéssé feltűnően a nyakszirten, 

 legerősebben a hát tetején, hol szélesebb fehé- 

 res és szürkénvöröses szegesek élénkítik a raj- 

 zolatot. A farcsík s a farkfedők, mely utóbbiak 

 két középsője a farok végéig ér, egyenletesen 

 agyagszürkék. Az evezők egyenletesen világos 

 szürkebarnák, az elsörenclűek külső zászlója (a 

 bekeskenyedésnél legerősebben) fehéren szegett, 

 s a másod- és harmadrendű evezőkön is meg- 

 van ennek nyoma. 



A felkarfedők szine a hátéval egyezik. A többi 

 szárnvfedö, iigy a fiókszárny is az evezőkkel 

 azonos szinű, széles fehér tollhegy-szegessel, 

 mi a csukott szárnyon három szembeötlő fehér 

 tollmezőt alkot: a szárnvhajlásban, a hüvelyki ' 

 részen s a íiókszárny végén. A szélső farktoU 

 világos agyagszürke, hegye felé fehér szárral a 

 szomszédos három toll csokoládébarna, hegyén 

 ékalakú fehér folttal, a középső kettő egyszínűén 

 agyagszürke, a fehér végfolt nyomaival. Alsó 

 oldalán a farktollak valahányan világosabban 

 szürkék ugyanolyan rajzolattal. 



Az áll, torok, has, farkalja s a szárny l)elsô 

 tollai tisztafehérek. 



A hosszú fejtetö-tollak rövid, fölemelhető bó- 

 bitát alkotnak. 



A csőr tövétől a szem fölött egész a nyak- 

 szirtig tisztafehér sáv halad. A fül tollai az 

 agyagszürkétől egész a fehéresszürkéig színezve, 

 a legfelsők keskenyen csokoládébarnával szegve. 

 mi élesen elhatárolja azokat a fehér superci- 

 liumtól. 



A fejbúb s a nyakszirt toUainak egyik zászlója 

 világosszürke egész a fehérig s ez létrehozza 

 a fehéres nyakgyürüt. A száj zugtól a nyak, a 

 mell felső része s a hypochondriák mentén kes- 

 keny, hosszúdad, barnafekete szárfoltok in- 

 dulnak. 



A csőr felső kávája szarúszürke, az alsó vilá- 

 gosabb, az állkapocs szárainak egyesüléséig hús- 

 színű. A lábak s karmok szine husvöröses. 

 A szem sötétbarna. 



florft, unt' ,^nuu- |"ti'eift'iiav!ii\ am .topf, wcíúú, anè-- 

 ijcvräc(t im íiacten, am ftärfften am rtierriictcii, roo 

 breitere n)et§(id)e iinb graiivötljlidic J^ebcvräiiDer 

 bie ;^cidiming Icdfiaftcv mad)eii. 53üvsel unb obere 

 ©d)inau,ibcrfcii, roii bciion bie beiben 'Wittelfteii bnö 

 Sdnoaujenbe evvcid)cn, oinfärbici lebniiU'iui. 



©cbuiinflen einfbärig lid)t graubraun, bie erfter 

 Crbiiniu', an ber ilnfìenfabne (befonberè breit an ber 

 Êinjdjnuvuiuv lueiB geííiumt, Spuren biejer ©äu; 

 mung awd) an benen sroeiter nnb bvittcr Drbming. 



Dberarmbeden von ber ^avbe.beê ílíürfengefiebere. 

 Sie übrigen glügelbetfen nnb ber 9tftei'flügeí oon 

 ber {^arbe ber ©dmnngen, mit breiten, roeiêen 

 ©pt^enläunu'u, n)obnvd) auf bem snfammeugelegten 

 ^iügel bvei lueifîe beutlidie Spiegelfterfe entfteben : 

 am ivlügelbuge, am !3)anmen nnb am (i'ube beö 

 Slfterflügelo. 



3)ie äu§erfte Steuerfeber (id)t lebntgvau mit 

 fpttjeunirto loeifeem 'Sdiaft, bie nädiften brei diofo^ 

 labebrnun mit fei(fi.hmigem n)eiJ3en »ylerf an ber 

 <Bì>\i}(, ìfiV:, mittelfte ^ûùï einförmig lebmgrau mit 

 Spuren beo meifíen ®pi(}enf[erfe§. 3(u ber Unter 

 feite alle Stenerfebern lidjter grau, mit bevgleidjen 

 3eid)nnng. 



£inn, Siebte, '-öand), untere ©cbunin.^berfen unb 

 untere ÀÌngelbecien rein roeif;. 



Sie neriängerten Sdjeitelfebern bilben eine furje 

 anffteiïbare ijolle. 



"iîon ber Sdinabetiuur,^'! über bas 9ínge bin biê 

 in bie i)iacfen,^eid)nung ein reiniueiBer ©treif. Sie 

 Dbrbed'eu iebm^ biô n)eif5!id)grau, bie oberfteu 

 fdjinal d)ofo(abebrann gefänmt, mobnrd) fie fd)arf 

 nom loeifsen Supercilium abgegrenzt finb. 



Saő .ÍUeingefieber beò ijinterfopfeè unb 3ia(iene 

 mit einfeitig lid)tgraueu biè meinen Jaíjnen, nui; 

 bnrd) ein meifUidjer ,s>atoving entftebt. ^'on ben 

 ïliuubiuinfeln begiiuienb, über Jgalê unb Dberbruft 

 unb ben êppodionbrien entlang fdimale, langlid;e 

 ©d)aftringe oon braunfdjmarjer Ànrbe. 



Cber)d)nabel borngrau, Unterfdmabel lid)ter, biô 

 au bie ÎHn-cinigungberîiUeferafte fíei|d)farben. "Àufìe 

 unb .tralleu fleiíd)rötb(id). 9(nge bnnfelbrauu. 



Öreg d' ^ átlagos nagysága. Durchschnittsmasse alter rt" d*. 



