243 



Biro Lajostól, ki Fenichkl Sámukl nyomdo- 

 kain haladva, Uj- Guineába utazott, már két 

 küldeményt kajíott a M. Nemzeti Múzeum. 

 A két küldemény madártani része dr. Madarász 

 Gyula determinálása szerint 60 fajból áll, 

 köztük 25 oly fajjal, melyet Fenichel nem 

 gyűjtött. 



Dr. Finsch Ottó, a M. Ürnitli. Központ tiszte- 

 letbeli tagja, látogatásával örvendeztette meg 

 intézetünket. A nagyliirű kutató a magyar kor- 

 mány meghívásából látogatta meg ezredéves 

 kiállításunkat, mint a történelmi rész őskor- 

 szakbeli elemeinek bírálója. 



Libui'iiaui dr. Lorenz L., a bécsi császári Mú- 

 zeum ornithologiai osztályának őre, oly czélból 

 tisztelte meg látogatásával intézetünket, hogy 

 annak szervezetét tanulmányozhassíi, mivel az 

 osztrák kormány lij abban megadta a módot, 

 hogy Ausztriában a madárvonulás megfigyelé- 

 sét folytathassák s az eredmény feldolgozását is 

 megkezdhessék. Lorencz úr gondosan feljegyezte 

 a vonulási adatgyűjteménynek az évi kimutatá- 

 sok és egyes megfigyelők szerint való elrende- 

 zését, a geográfiai állomások gyűjteményét, a 

 Magyarországra vonatkozó adatsorozatot, végre 

 mindazt, mi az adminisztrácziót illeti. Eeméljük, 

 hogy a lajtántúli központtal nemsokára érint- 

 kezésbe jövünk, melynek területe nagy fontos- 

 ságú, mert Dalmáczia, az Alpok és a Visztula 

 síkja is oda tartoznak. Lorencz úr Budapestről 

 Fiumébe s Sarajevóba utazott. 



Dres,ser nagy műve. A Központ megszerezte 

 Dkessek s kötetes, «A History of the Birds 

 of Európán czímű nagy művét, még pedig 

 oly szerencsével, hogy ugyanazt a példányt 

 kapta meg, mely egykor Mr. Seeiííihmé, az 

 oly hires'' angol ornitologusé volt. Különö- 

 sen azért becses e j^éldány, mert l)onne sok, 

 a Seeiíohm kezétől eredő jegyzet. A mű meg- 

 szerzése úgy volt lehetséges, hogy az inté- 

 zet főnöké saját tiszteletdíját szánta ennek, és 

 más ornitologiailag fontos munkáknak meg- 

 vételére. 



Personalia. 



A nagyméltóságú vallás- és közoktatásügyi 

 Miniszter megengedte, hogy Gsürgey-Uhwg ïi- 



$'uùtaig ^írn, ber fiáj, ben Spuren önmue! 

 fenici) el's folcu'iib, iiad) 9ícu=(i)uinea begab, lief, 

 fd^oii sroei ©eiibuniu'ii an unfer ^Jíntioiial^'iühiíeuiii 

 geínngeu, bereu oniitl)olcigiíd)er 3"lHilt, laut ik= 

 ftimiiiuiuu'ii beò .söerrn Tv.;^ iiliiis v. Mabaxá^, 



00 opecieê auGmad)t, lüoruiiter 

 gen id) ei nid)! gefammelt hat. 



x'lrteii, mdá)e 



gr. (Otto JFmcdj. ű'brenmitíjlieb Der Uiuj. Crnitl). 

 ßentrale, erfreute unfere -Huftalt mit einem ^öefadje. 

 ©er berüfimte ^orid)ev befudite bie univu-iid)e 

 9Jíi[íeiniiume;9luöt'telluug auf tSnnlabung nnfevev 

 Sîegicvuug alò „^uror für bie unicfd)id)tlid)eii (Sie; 

 meute ber hiftorifdjeu 'Jlbtbeiluiuv 



Sr. iL'. ìL'orcit3 lion ÌLìbuniau. liuftüö ber üvuitl)0- 

 logifdjeii 3lbtl)eiluuoi am faif. ,'oüfmufeum in äßien, 

 iieet)rte uiifere l'luftait mit einem 'öefudje, u. jm. 

 beijufö ©tubiums ber (Sinrid)tuna,en berfelben, ba 

 bie 9{egierung öfterreidjo neneftenè îliittel be; 

 roilltgt bat, lueldie eo ermbtdicben luerben, Pie 33e; 

 obaddungen beò -ì>oiìelsuiìeo in Cfterreid) fort; 

 jufeljea unb and) an bie iiearbeitung ju fdireiten. 

 ^err »on l'ürenj notierte ijeuau bie (£"inrid)tun(3 

 ber Satenfammliing nad) ;3rtt)ï»;ôberid)teu unb 3lnc= 

 torenjbieSauunlung bergeograp[)iid)eu''^îofitionen: 

 jene ber auf Ungarn bejüglidjen T'ateureiben : 

 fáiíieBíid) Silleê, loaö auf bie Sibminiftration ^ejug 

 bat. iiMr ijoffen mit bem traneíeití)aniíd)en "iìc; 

 obadjtuugê = Zentrum redjt balb in Sontaet .^u 

 fommen, beffen ©ebiét, befonberê wegen íí)ahiiatien, 

 ber Sllpen unb ber 3Beid)feíebene non fo grofK'v 

 3Biá;tigfeit ift. .òerr non l'oreuj begab fid) non 

 SSubapeft uad; %innu unb òarajeuo. 



§rES3Ers grossrs Merli. ííiie (Sentrale bat íT'ref: 

 fer'ô gro^eö äßerf «A History of the Birds of 

 Europa» VIH. Vol. ertuorbeit unb mnr fo gíüdlid) 

 jeneê ©jrempíar ju er()alteìi, ii)eld)eô im 33efit5e bee 

 fo berüt)mten engltfàen iDrnití)ologen î)ir. ©ee= 

 bo 1)111 mar. (íinen befoiiberen ílíertb befiut biefeò 

 (S):emplar baburd;, ba'^ in bemfel ben ein SJfengc, 

 non ©eeboíjiu'e .ítanb ftammeiiber ílnmerfungen 

 entbaíteu i'inb. 5^ie (ïriuerbiing iinirbe baburd) er-- 

 mőglidjt, òa^ ber 6í)ef ber 3lnftaít auf fein Űbreit; 

 I;onorar üeräid}tete unb baôfelbe jur 3lnfd)affung 

 üon mid)tigen ornití)ologifcben ííerfen loibiiiete. 



^Jcrsonalia. 



©e. tiieellenä ber .òerr ÍDÍtuifter für Ciidtuö unb 

 UntexTÍá)t íjat geftattet, baf3 ber .'Qöver ber '^<I;ilo: 



