16^ CSÖRGEY TITUS 



Madárvédelmi tanulmányok 

 az 1919—20. évből. 



Irta: Csörgey Titüs. 



Amikor ezelőtt 15 évvel a gyakorlati madárvédelem állami meg- 

 szervezéséhez láttunk, a kincstári, valamint az állami kezelésben levő több 

 millió holdnyi erdőterületeket választottuk kiindulásul. Tervünket arra a 

 számításra alapítottuk, hogy a kiváló erdészeti tisztikarunktól várható 

 buzgalom és a velejáró eredmény szélesebb társadalmi körben is serken- 

 tőleg fog hatni, követésre fog ösztönözni. A közvetlen, gyakorlati eredményt 

 pedig abban reméltük, bogy a Kárpátok lejtőin tömegesen termelt hasznos 

 madárivadék, főképen cinege, az eddiginél nagyobb számban fog telenként. 

 Alföldünkre özönleni s egyrészt az itteni gyümölcsösökben az annyira 

 fontos téh rovarirtást fogja végezni, részint az itt is kihelyezett fészekodvakat 

 a téli kóborlásból visszamaradok fokozatosan be fogják népesiteni. Az esz- 

 mének társadalmi téren való terjedését röpiratoknak, valamint madár- 

 védelmi eszközöknek díjtalanul történt szétosztásával is iparkodtunk elö- 

 segiteni, óvatosan kerülve minden rátukmálást, lehetőleg az önként vállal- 

 kozókra támaszkodva, ezeknek példájától várva a szétsugárzó hatást. Az 

 eddigi eredmények szerint számitásunk helyesnek is bizonyult. 



Ámde a közbejött végzetes események következménye, országunk szét- 

 daraboltatása, csaknem összes kincstári erdőbirtokaink elvesztése e 15 éves 

 munka eredményét is javarészben megsommisitctte. Legkiválóbb munka- 

 társaink elüldöztetésével megszűnt a szellemi irányítás s a kihelyezett 

 fészekodvak ezrei és téli etetők százai felügyelet hijján pusztulásnak van- 

 nak kitéve. A Kárpátok felől tehát egyelőre nem számíthatunk hasznos 

 madarak fokozottabb betelei)ülésére ; ehelyett az elszakított terület kultur- 

 tnvójának sülyedése folytán annál több emlős és szárnyas ragadozó," 

 fészekrabló szarka és szürkevarju bevándorlására lehetünk előkészülve. 



Munkatervünk a vázolt állapotokhoz képest oda módosul, hogy 

 kincstári erdőterület hijján Csonkamagyarország egyéb állami intézményeit, 

 elsősorban erdő- és mezőgazdasági tanintézeteit és az állami mezőgazda- 

 sági birtokokat vesszük alapul és erőnk maradékával az Alföld terjedel- 

 mes gyümölcsöseiben iparkodunk a madárvédelmet tovább fejleszteni. 

 E téren dicséretes kezdeményezésképen említem buzgó munkatársunknak, 

 DE. BPJ. Thóbiás Gyulának a magyaróvári gazdasági akadémia területén 

 vállalt közreműködését. 



Tervünk megvalósításának azonban egyelőre súlyos akadálya van : 

 a madárvédelmi eszközök hiánya és előteremtésüknek nagy nehézsége. 



