60 B. SZILÁGYI JÁNOS — A BIHARVÁRMEGYEi SÁRRÉT LEÍRÁSA 1827. 



Auge — bei den älteren Exemplaren zeitweise und möglicherweise nur 

 scheinbar durch lichtere und mehr gefleckte Farbenkleider unterbrochen wird. 

 Es muss hier nämhch auch der Einfluss des Sonnenlichtes in Betracht 

 gezogen werden, da infolgedessen das abgenützte Gefieder lichter erscheint, 

 als es ursprünglich war. 



Einen Horst fand ich am 15-ten Mai 1910 in Csikcsekefalva 

 mit zwei Eiern; die Masse waren 64x51-5, 66x53 cm. Der Horst stand 

 auf einer Fichte. Ebendort und ebenfalls auf einer Fichte fand ich am 

 10-ten Juli 1911 einen Horst, welcher ein flüges Junges enthielt. 



Ausser diesen fand ich noch mehrere Horste, hauptsächlich auf 

 Fichten, am 16-ten Mai 1913 einen Horst in Fi tód auf einer Buche. 

 Diesen Horst zeigt die eine Abbildung. Die andere Abbildung zeigt ein 

 Exemplar, welches im Mai 1913 verwundet fotografiert wurde, nach dem 

 fotografieren jedoch entfloh. 



A Biharvármegyei Sárrét leírása 1827. 



Irta Bertalan Szilágyi János. 



biharnagybaj orni réf. pap.*) 



Ez a rétség napkeletéről kezdődik csaknem éppen a Bakonszegi 

 határ, hol Bakonszegi végződik és napnyugot felé nyúlik három jó 

 magyar alföldi mértföldekre és végződik az úgynevezett Bue s a pusz- 

 tájában, mely Szerephez tartozik. Szélessége hasonló jó egy olyan 

 mértföld. Délre fekszik a Sákai puszta Tsifi és Füzesgyarmati 

 határokban. Éjszak felé a puszta Rét Szent-Miklósi, Nagy Rábai, 

 Bajon i. Udvari és Szerepi földön ugy, hogy a Sárrétinek köze- 

 pén menvén, az emiitett helységeknek határi fele amoda, fele pedig az 

 innen levő Helységeknek határaihoz tartozik. Ez az ennyi térséget magába 

 foglaló rétségre nézve megjegyzésre méltók a következendők : 



1-ször mindenütt igen szép nádak teremnek benne, kivált a Bajoni 

 határban van egy Láp, mellyet Bat any ás z-nak neveznek; bámulatra 

 méltó magas, vastag nádak teremnek itten, ugy, hogy ha távolról néz is 

 az ember a rétre, mint egy magas laponyag a sík téren, úgy emelkedik 

 fel a többi nádak felett. Hossza vagy magossága a három ölet is kiüti, 

 vastagsága egy jó hüvelyknyi, mindazáltal botanikai visgálás szerént 



*) A Sárrét, a hajdani hires magyar madártanya alanti, eredeti formájában való 

 leírását db. Györffy István, a Magyar Nemzeti Múzeum néprajzi osztályának igazgató 

 öre találta meg a Múzeum kézirattárában. (Quart. Hung. 897.) Az eredeti kéziratnál 

 szerző nem szerepel, azonban dr. Györffy más irányú munkálata közben megáll apitotta, 

 hogy azt Bertalan Szilágyi János bajomi református pap irta. 



